PDF 1,9 MB - Skogsbruket
PDF 1,9 MB - Skogsbruket
PDF 1,9 MB - Skogsbruket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Björksav på export till<br />
JAPANERNA ÄR SUGNA PÅ FIN-<br />
LÄNDSK BJÖRKSAV. I VÅR TAP-<br />
PAS 40.000 LITER PÅ PROV.<br />
16 SAMLARE ÄR ENGAGERADE<br />
OCH HAR FÅTT SKOLNING FÖR<br />
SIN UPPGIFT.<br />
Det som började som ett projekt<br />
med visioner har nu blivit<br />
fullt allvar. I nummer 8/2005<br />
rapporterade <strong>Skogsbruket</strong> om<br />
att Foodia i Vasa koordinerade<br />
insamling av sav. Målet var att<br />
hitta en marknad. Själva projektet<br />
tog slut vid årsskiftet,<br />
men verksamheten är igång.<br />
Företaget Riitan Herkku i<br />
Korsholm och Foodia hittade<br />
varandra. Riitan Herkku har<br />
sedan tidigare kontakter till<br />
bland annat Japan, dit företaget<br />
exporterar blåbär.<br />
– Vi har ännu inte regelrätta<br />
kontrakt, men det finns ett klart<br />
intresse för björksav, berättar<br />
exportchef Ben Strömsten på<br />
Riitan Herkku.<br />
Björksaven åker som ren naturprodukt,<br />
utan tillsatser och i<br />
två deciliters förpackningar, ut<br />
på marknaden. Strömsten säger<br />
att företaget inte begränsar<br />
sig till den japanska marknaden.<br />
Intresse för naturprodukter<br />
från Finlands rena skogar<br />
finns också i andra länder.<br />
Betydande mervärde åt<br />
skogsägaren<br />
Företagsrådgivare Mikael Nygård<br />
på Foodia är den som<br />
koordinerar insamlingen.<br />
Han påpekar att savtappning<br />
inte ingår i allemansrätten.<br />
8<br />
Japan<br />
– Saven ger skogsägaren ett<br />
betydande mervärde.<br />
Som stöd för sitt påstående<br />
har han ett examensarbete<br />
över savens inverkan på skogen<br />
och skogsägarens ekonomi.<br />
Utredningen är gjord<br />
av Kimmo Siuruainen vid Seinäjoki<br />
Yrkeshögskola. <strong>Skogsbruket</strong><br />
presenterar examensarbete<br />
i en skild artikel i detta<br />
nummer.<br />
– Examensarbetet visar<br />
att saven kan mångdubbla<br />
skogsägarens inkomster från<br />
björkarna.<br />
Utredningen visar att även<br />
om björkens kvalitet sjunker<br />
från timmer till massaved eller<br />
brännved så vinner skogsägaren<br />
på att sälja sav.<br />
Hygienfrågan löst<br />
Foodias roll är att utveckla<br />
livsmedelsbranschen i Österbotten.<br />
Foodia är den aktör<br />
som stått för informationen<br />
ut till skogsägarna. Foodwest<br />
i Seinäjoki står för produktutvecklingen.<br />
– I år samlas sav i Vörå-<br />
och Maxmotrakten. Det är av<br />
praktiska skäl. Saven fryses i<br />
Kimo och förpackas i Härmä,<br />
och idén var att hålla ner<br />
transportsträckorna.<br />
Största utmaningen, hygienen,<br />
verkar aktörerna klara av.<br />
Mikael Nygård har mätt totala<br />
mikrobhalten i den insamlade<br />
saven, och resultaten har varit<br />
mycket goda.<br />
– Det visar att metoden vi<br />
använder ger eftersträvade resultat.<br />
INGA-BRITT KLEMETS POÄNGTERAR<br />
VIKTEN AV HYGIEN. MED ENGÅNGS-<br />
HANDSKAR PÅ HÄNDERNA BYTER<br />
HON HINKAR. ALLT RENGÖRS NOG-<br />
GRANT.<br />
Desinficering viktig<br />
Inga-Britt och Matts Edvin<br />
Klemets i Vörå hör till skaran<br />
som samlar in sav i vår. De berättar<br />
att savens väg från stam<br />
till mottagning måste hållas<br />
så fri från främmande ämnen<br />
som det bara är möjligt.<br />
– Vi började med att borra<br />
två stycken fyra centimeter<br />
djupa hål i stammarna. Borren<br />
sprayade vi med sprit, berättar<br />
de två insamlarna och<br />
drar på sig engångshandskar.<br />
Tätt fastskruvad i en mutter<br />
transporterar en livsmedelsslang<br />
saven ner i insamlingskärlen.<br />
Slangarna går genom<br />
de slutna kärlens lock. Också<br />
här ska allt vara tätt och rent.<br />
De 20 liter stora hinkarna<br />
tvättas noggrant i hett vatten<br />
och sprit.<br />
Locken med de genomgående<br />
slangarna rengörs också<br />
och byts ut med jämna mellanrum,<br />
speciellt vid varmare<br />
väderlek.<br />
Slangarna har Klemets fäst<br />
på drygt en halv meters höjd<br />
från marken. Det är bekväm<br />
arbetshöjd och såväl tillrinningen<br />
som bytet av ämbar<br />
löper utan mankemang.<br />
Stora kronor, mycket sav<br />
Den dagliga rundan tar en<br />
dryg timme i anspråk. Paret<br />
samlar in sav från 26 stammar.<br />
Mängden per stam varierar<br />
ganska mycket.<br />
– Björkar med stora kronor<br />
ger mera sav, säger Matts Edvin<br />
Klemets.<br />
– Och de med skrovlig bark<br />
ger mer än de släta stammarna,<br />
berättar Inga-Britt Klemets.<br />
Båda säger att äldre träd<br />
ger större mängd än yngre.