PDF 1,9 MB - Skogsbruket
PDF 1,9 MB - Skogsbruket
PDF 1,9 MB - Skogsbruket
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
DEBATT DEBATT DEBATT DEBATT DEBATT<br />
Värdering<br />
Då man gör en skogvärdering<br />
även i sin enklaste form handskas<br />
man med stora ekonomiska<br />
värden i de flesta fall.<br />
Därför utförs alltid insamlingen<br />
av beståndsdata i fält. Enda<br />
undantaget är om man har en<br />
pinfärsk skogsbruksplan att gå<br />
efter. Då kan man göra värderingen<br />
som ”skrivbordsarbete”.<br />
Också i detta fall kan det<br />
löna sig att göra en snabbkoll<br />
i terrängen.<br />
Ofta säger skogsägaren att<br />
det räcker med en värdering<br />
ditåt. Erfarenheten har dock<br />
visat att förr eller senare dyker<br />
denna ”ditåtvärdering” upp<br />
och uppfattas som sanning.<br />
Skriver man sitt namn under<br />
en värdering ansvarar man<br />
också för de värden där finns.<br />
Tyvärr är det alltför lätt att<br />
manipulera en värdering med<br />
dagens teknik. Också det har<br />
man fått uppleva. Lyckligtvis<br />
är det värre att manipulera de<br />
nya värderingsutskrifter man<br />
får från Tila-arvio.<br />
För de skogsvårdsföreningar,<br />
som använder Silvadatas nyaste<br />
version av värderingsprogrammet<br />
Tila-arvio, har uppgörandet<br />
av värderingen både<br />
förbättrats och förenklats.<br />
Man får utskrifter om allt möjligt<br />
och en sammanställning<br />
av utskrifterna kan nästan anses<br />
som en skogsbruksplan.<br />
Figuruppgifterna kan införas<br />
antingen som Taso-figurer<br />
eller som Solmu-figurer om<br />
man har tillgång till Silva-kuviot,<br />
vilket alla har som har<br />
Silva-gis. Därmed kan man<br />
också rita figurkartan.<br />
Utskrifter för olika ändamål<br />
har standardiserats och är betydligt<br />
mera informativa och<br />
lättförståeliga speciellt för<br />
personer, som inte är skogsfackmän<br />
i jämförelse med vad<br />
äldre versioner av programmet<br />
åstadkom, för att inte tala<br />
om ”manuellt tillverkade”<br />
värderingsinstrument.<br />
Precis som förr samlar man<br />
in en massa beståndsdata,<br />
som grund för värderingen.<br />
Man bedömer plantskogens<br />
täthet. Man bestämmer vilka<br />
figurer man räknar förväntningsvärde<br />
på. Man bedömer<br />
vilka skötselåtgärder borde<br />
utföras inom en rimlig framtid<br />
och kostnaderna för dem<br />
samt en mängd andra olika<br />
data. Förutom dessa data gör<br />
man en fullständig ägorättsutredning.<br />
Om det är fråga om<br />
en heltäckande värdering av<br />
egendomens värde kan man<br />
också utreda värdet av till<br />
exempel strandtomter och<br />
marktäktsmöjligheter. Likaså<br />
utreder man hur eventuella<br />
skyddsområden o.d. påverkar<br />
värdet.<br />
Man har alltså gjort allt enligt<br />
bästa förmåga och kommit<br />
till ett slutligt bruttovärde.<br />
Nu plötsligt tar man ur luften<br />
en så kallad nedsättning och<br />
minskar bruttovärdet med<br />
denna nedsättning. Denna<br />
nedsättning varierar mellan 0<br />
och 40 procent. Några matematiska<br />
eller andra konkreta<br />
grunder för beräknandet av<br />
nedsättningen finns inte. Råkar<br />
man ut för en påstridig<br />
skogsägare hamnar man fort<br />
ut på sjufamnars vatten då<br />
man skall motivera varför<br />
man tagit rätten att bevilja<br />
ända upp till 40 procents rabatt<br />
på hans egendom.<br />
Den enda orsak jag kan<br />
tänka mig att göra en nedsättning<br />
för, skulle vara beroende<br />
18<br />
av fastighetens avverkningsmöjligheter<br />
i förhållande till<br />
fastighetens totala virkestillgångar.<br />
Ju mindre avverkningsmöjligheter<br />
desto större<br />
nedsättning och vice versa.<br />
Denna nedsättning skulle göras<br />
enbart på virkestillgångarnas<br />
värde.<br />
Skribenten har aldrig förstått<br />
varför man skall göra en nedsättning<br />
på ett plantbestånd.<br />
Man har ju redan minskat beståndets<br />
värde för att det inte<br />
är fullslutet. Man har också<br />
minskat värdet med kostnaderna<br />
för en eventuell plantskogsskötsel.<br />
Likadant är det<br />
med förväntningsvärdet. Det<br />
skall räknas på det bestånd,<br />
som finns kvar efter en gallring,<br />
om beståndet är i behov<br />
av det. Inte kan man räkna<br />
förväntningsvärde på virke<br />
som borde bort omgående.<br />
Också andra kostnader skall<br />
beaktas såsom dikesrensning,<br />
förnyelse osv.<br />
Ofta hör man att en skicklig<br />
fackman har den rätta nedsättningen<br />
i tummen. Skribenten<br />
skulle mycket hellre ha den i<br />
huvudet och då grunda sig på<br />
mätbara fakta. Enligt min mening<br />
är det närmast bevis på<br />
dålig skicklighet om man tar<br />
en nedsättning ur luften, som<br />
avslutning på en uppmätt värdering,<br />
som man dessutom<br />
har svårt att motivera. ❍<br />
Måns Åkerblom<br />
(red.anm.) Måns Åkerblom är<br />
verksamhetsledare i Skogsvårdsföreningen<br />
Norrskog, som har<br />
drygt 4.000 medlemmar. Via<br />
samarbete med Keski-Pohjanmaan<br />
Metsämarkkinointi Oy LKV<br />
fungerar skogsvårdsföreningen<br />
också som skogsfastighetsförmedlare.<br />
Kommentarer<br />
till Måns<br />
Åkerblom<br />
Att utföra en värdering på basen<br />
av skogsbruksplan är för<br />
riskfyllt anser jag. Vid varje<br />
värdering bör terrängbesök<br />
göras för att kolla upp ifall<br />
avverkningar utförts den senaste<br />
tiden. Alla skogsvårdsföreningar<br />
som är anslutna<br />
till skogsvårdsföreningarnas<br />
serviceorganisation (MHYP)<br />
bör följa givna värderingsprinciper.<br />
Vad beträffar nedsättningsprocenten<br />
anser jag att den alltid<br />
behöver användas. Nedsättningsprocenten<br />
påverkas mer<br />
eller mindre av följande saker;<br />
röjningsbehov, kvaliteten<br />
på plantskogen, försumpning<br />
och stenighet, skiftets storlek<br />
och form, vägförbindelser,<br />
avverkningsmöjligheter och<br />
använda tabellvärden.<br />
Dessutom förekommer lokala<br />
prisvariationer, vilket<br />
beror på att vissa områden är<br />
mer eftertraktade.<br />
En skicklig värderingsman har<br />
oerhört stor nytta av sin goda<br />
lokalkännedom och sina erfarenheter<br />
vd utförande av olika<br />
värderingsuppdrag.<br />
Avsikten med en skogsvärdering<br />
är att få fram lägenhetens<br />
gängse värde. ❍<br />
Verksamhetsledare<br />
Stefan Enegren<br />
Skogsvårdsföreningen<br />
Söderskog