Albatrossi 2/2010 - Merimieseläkekassa
Albatrossi 2/2010 - Merimieseläkekassa
Albatrossi 2/2010 - Merimieseläkekassa
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MERIMIESELÄKEKASSAN ASIAKASLEHTI I SJÖMANSPENSIONSKASSANS KUNDTIDNING<br />
MEKin kiinteistösijoitukset<br />
– osa merenkulkijoiden eläketurvaa<br />
SPKs fastighetsplaceringar<br />
– en del av sjöfararnas pensionsskydd<br />
Tutustu eläkelaskuriin!<br />
Bli bekant med pensionsräknaren!<br />
2/<strong>2010</strong><br />
1
Pääkirjoitus ❘❘ Ledaren<br />
2<br />
Helena Jaatinen<br />
helena.jaatinen@merimieselakekassa.fi<br />
helena.jaatinen@sjomanspensionskassan.fi<br />
Työeläkevakuuttajat hoitavat suomalaisessa yhteiskunnassa<br />
tehtävää, jonka onnistumiseen vaikuttavat monenlaiset niin<br />
kansalliset kuin ylikansallisetkin ilmiöt. Näistä tärkeimpiin kuuluvat<br />
taloussuhdanteet, joiden muutokset globaalin talouden<br />
aikana heijastuvat välittömästi maasta ja maanosasta toiseen.<br />
Talousalueen sisällä saattavat myös yksittäisen valtion finanssiongelmat<br />
käynnistää lumipalloilmiön tavoin laajenevan vaikutusketjun,<br />
kuten äskettäinen Kreikan kriisi osoitti.<br />
Eurokumppaneiden Kreikalle kokoama lainapaketti rauhoitti<br />
markkinat, mutta kriisin vaikutukset heijastuvat EU-alueen<br />
talouteen vielä pitkään. Eurooppa on toipunut yleismaailmallisesta<br />
taantumasta toivottua hitaammin, ja Kreikan kriisi saattaa<br />
pahimmillaan katkaista Euroopan talouden orastavan elpymisen<br />
alkuunsa.<br />
Miten maailman taloustaantuma tai Kreikan velkaongelmat<br />
seurauksineen liittyvät suomalaisten merenkulkijoiden eläketurvaan?<br />
Vaikutukset näkyvät selkeimmin kahdella alueella. Taantuma<br />
on kiristänyt merenkulun markkinatilannetta ja johtanut<br />
varustamot monenlaisiin säästötoimiin sekä alusten ulosliputuksiin.<br />
Merenkulun piiristä <strong>Merimieseläkekassa</strong>lle kertyvä eläkemaksutulo<br />
on pääosin näiden toimien johdosta viime vuosina<br />
selkeästi vähentynyt, ja tämä uusi kriisi saattaa aiheuttaa lisää<br />
supistuksia myös merenkulussa.<br />
Samaan aikaan suurten ikäluokkien siirtyminen eläkkeelle<br />
näkyy selvästi työeläkelaitosten ja myös <strong>Merimieseläkekassa</strong>n<br />
eläkemenon ripeänä kasvuna. Vajaassa vuosikymmenessä<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n vuosittain maksamien eläkkeiden määrä<br />
on kasvanut 77 miljoonasta 124 miljoonaan euroon.<br />
Onnistuneet siirrot osake- ja sijoitusmarkkinoiden epävakaalla<br />
kentällä ovat siten yhä tärkeämpiä tulevaisuudessa, kun<br />
eläkemenon reipas kasvutahti yhä edelleen jatkuu ja eläkevarallisuuden<br />
tulisi riittää suomalaisten yhä pitenevää elinikää vastaavasti.<br />
Osake- ja sijoitusmarkkinoiden kehitys on siten toinen,<br />
kaikkien työeläkelaitosten toiminnan kannalta keskeinen alue,<br />
johon taloussuhdanteet vahvasti vaikuttavat. Sijoitustoiminnan<br />
tulokset heijastuvat suoraan myös eläkemaksuihin: mitä<br />
paremmin onnistumme, sitä pienempiä ovat työntekijöiden ja<br />
työnantajien vakuutusmaksujen korotuspaineet.<br />
Vuonna 2009 <strong>Merimieseläkekassa</strong> onnistui sijoituksissaan<br />
erinomaisesti. Koko sijoitustoiminnan tuotto oli 13,6 prosenttia;<br />
tulos on parempi kuin kertaakaan 2000-luvulla. <strong>Merimieseläkekassa</strong>n<br />
hyvä vakavaraisuus on nykytilanteessa varma ja<br />
kestävä pohja kaikelle toiminnallemme. Vuonna 2009 vakavaraisuusprosenttimme<br />
oli 29,6 – parempi kuin yhdelläkään työeläkeyhtiöllä.<br />
Sijoitustoiminnan kannalta se merkitsee hyvän<br />
tuottotason edellyttämää vahvaa riskinkantokykyä. Tämän<br />
vakauden säilyttäminen myös jatkossa on keskeinen tavoitteemme.<br />
TyöELäKELaiToSTEn<br />
haaSTEET KovEnEvaT<br />
arBETSPEnSionSanSTaLTErnaS<br />
uTManingar hårdnar<br />
I det finländska samhället sköter arbetspensionsförsäkrarna en uppgift<br />
vars genomförande påverkas av mångahanda såväl nationella som<br />
övernationella fenomen. Till de viktigare bland dessa hör konjunkturerna.<br />
I dagens av världsekonomin präglade tid reflekteras förändringar<br />
direkt från land till land och världsdel till världsdel. Inom en ekonomisk<br />
region kan även finansproblem i ett enskilt land starta en kedja av effekter<br />
som tilltar som en snöboll i rullning, såsom den för en kort tid sedan<br />
inträffade krisen i Grekland visade.<br />
Det av europartnerna sammanställda lånepaketet för Grekland<br />
lugnade marknaden, men krisens verkningar reflekteras ännu länge<br />
på ekonomin i EU-området. Europa har återhämtat sig långsammare<br />
än önskat från den världsomfattande recessionen och krisen<br />
i Grekland kan i värsta fall avbryta den gryende återhämtningen för<br />
den europeiska ekonomin redan i sin linda.<br />
Hur anknyter då den globala ekonomiska recessionen och de<br />
grekiska skuldproblemen med sina följder till de finländska sjöfararnas<br />
pensionsskydd? Verkningarna kan tydligast ses inom två områden.<br />
Recessionen har skärpt sjöfartens marknadsläge och lett till att<br />
rederierna vidtagit sparåtgärder av många slag samt till utflaggningar<br />
av fartyg. Den premieinkomst, som inflyter till Sjömanspensionskassan<br />
från sjöfarten, har under de senaste åren i huvudsak på grund<br />
av dessa åtgärder minskat klart, och denna nya kris kan även inom<br />
sjöfarten ge upphov till nya nedskärningar.<br />
Samtidigt framgår ökningen av antalet pensioneringar inom de<br />
stora åldersklasserna tydligt av den snabba ökning pensionsutgiften<br />
undergått hos arbetspensionsanstalterna inklusive Sjömanspensionskassan.<br />
Inom ett knappt decennium har beloppet för Sjömanspensionskassans<br />
årligen utbetalade pensioner ökat från 77<br />
miljoner euro till 124 miljoner euro.<br />
Framgångsrika drag på aktie- och placeringsmarknadens<br />
osäkra fält kommer sålunda att bli allt viktigare i framtiden när pensionsutgiftens<br />
snabba tillväxttakt fortsätter att öka och pensionstillgångarna<br />
skall räcka för finländarnas allt längre livslängd.<br />
Utvecklingen på aktie- och placeringsmarknaden är sålunda ett<br />
annat för alla arbetspensionsanstalters verksamhet centralt område<br />
som påverkas starkt av konjunkturerna. Resultaten av placeringsverksamheten<br />
reflekteras även direkt på pensionspremierna: ju bättre vår<br />
placeringsverksamhet lyckas, dess mindre är trycket på en höjning av<br />
arbetstagarnas och arbetsgivarnas premier.<br />
År 2009 lyckades Sjömanspensionskassan utmärkt i sina placeringar.<br />
Avkastningen av den totala placeringsverksamheten uppgick<br />
till 13,6 %; resultatet var det bästa under hela 2000-talet. Sjömanspensionskassans<br />
utmärkta solvens är i dagens situation en säker och<br />
hållbar grund för all vår verksamhet. År 2009 uppgick vår solvensprocent<br />
till 29,6 % – ett bättre resultat än för något annat arbetspensionsbolag.<br />
För placeringsverksamheten innebär detta en stark risktäckningskapacitet<br />
av den klass en god avkastningsnivå förutsätter.<br />
Bibehållandet av denna stabilitet är vårt centrala mål även i fortsättningen.
MEKin KiinTEiSTöiSSä<br />
viihTyiSiä KoTEja KohTuuhinTaan<br />
Merimieseläkekasalla on omistuksessaan<br />
asuinkiinteistöjä kymmenellä paikkakunnalla;<br />
asuntoja näissä kiinteistöissä on yhteensä 1 300.<br />
Kiinteistöt ovat osa <strong>Merimieseläkekassa</strong>n<br />
sijoitusomaisuutta, jolla on tärkeä rooli<br />
merenkulkijoiden eläkkeiden turvaamisessa.<br />
SaMMuTETTu MajaKKa SyTyTTää<br />
Söderskärin majakkaa ja saaren rakennuksia<br />
on seitsemän vuoden aikana korjattu ja<br />
entisöity uutterasti ammatti- ja talkoovoimin.<br />
Saarella toukokuussa käynnistynyt kevätsiivous<br />
oli jo 1777. talkootapahtuma.<br />
ELinaiKaKErroin – KySyMyKSiä ja<br />
vaSTauKSia ajanKohTaiSESTa aihEESTa<br />
<strong>Albatrossi</strong>n viime numerossa julkaistu juttu<br />
elinaikakertoimesta on herättänyt merenkulkijoiden<br />
piirissä lisäkysymyksiä muun<br />
muassa siitä, koskeeko elinaikakerroin<br />
myös merenkulkijoita, miksi, sekä paljonko<br />
vaikutus on euroina. Kysymyksiin vastaavat<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n eläkeasiantuntijat.<br />
TuTuSTu ELäKELaSKuriin!<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n Loki-verkkopalvelun<br />
eläkelaskurilla voit laskea<br />
arvion tulevan vanhuuseläkkeesi<br />
määrästä sekä eläkeikäsi.<br />
yhTEySaLuKSEn KyydiSSä<br />
MaaiLMan KaunEiMPaan SaariSToon<br />
Kotimaan suvisesta saaristosta pääsee<br />
nauttimaan kätevästi hyppäämällä yhteysaluksen<br />
kyytiin. Nyt se on myös edullista,<br />
sillä saaristoalueen yhteysalukset<br />
muuttuivat viime vuoden syyskuussa<br />
maksuttomiksi myös matkailijoille.<br />
MaTKoja MaaiLMan MEriLLä<br />
James Cook<br />
Sisällys ❘❘ innehåll<br />
uuTiSia<br />
4<br />
10<br />
16<br />
18<br />
21<br />
24<br />
26<br />
i SPKS faSTighETEr finnS<br />
dET TrivSaMMa hEM TiLL riMLigT PriS<br />
Sjömanspensionskassan äger bostadsfastighter<br />
på tio orter; sammanlagt finns det 1 300 bostäder<br />
i dessa fastigheter. Fastigheterna utgör en del<br />
av Sjömanspensionskassans placeringstillgångar,<br />
som har en viktig roll vid säkerställandet av sjöfararnas<br />
pensioner.<br />
dEn SLäcKTa fyrEn TändEr<br />
Under sju års tid har Söderskärs fyr och byggnaderna<br />
på skäret reparerats och restaurerats<br />
flitigt med yrkes- och talkokrafter. Den vårstädning<br />
som inleddes i maj på skäret var redan<br />
den 1777 talkoaktiviteten i ordningen.<br />
LivSLängdSKoEfficiEnTEn – frågor<br />
och Svar oM ETT aKTuELLT TEMa<br />
Den i senaste nummer av Albatrossen publicerade<br />
artikeln om livslängdskoefficienten väckte<br />
ytterligare frågor i kretsen av sjöfarare, bland<br />
annat om huruvida livslängdskoefficienten även<br />
berör sjöfararna och varför, samt hur stor inverkan<br />
den har uttryckt i euro. Sjömanspensionskassans<br />
pensionssakkunniga svarar på frågorna.<br />
BLi BEKanT MEd PEnSionSräKnarEn!<br />
Med hjälp av pensionsräknaren på Sjömanspensionskassans<br />
Loggtjänst kan du<br />
uppskatta din kommande ålderspension<br />
och din pensionsålder.<br />
MEd förBindELSEfarTyg uT<br />
i värLdEnS vacKraSTE SKärgård<br />
Ut i vårt eget lands skärgård för att njuta av<br />
sommaren kommer man behändigt genom att<br />
stiga ombord på ett förbindelsefartyg. Nu är<br />
det också förmånligt, för förbindelsefartygen<br />
i skärgården blev i september i fjol avgiftsfria<br />
även för turister.<br />
rESor På värLdEnS hav<br />
James Cook<br />
nyhETEr<br />
MERIMIESELÄKEKASSAN<br />
ASIAKASLEHTI<br />
SJÖMANSPENSIONSKASSANS<br />
KUNDTIDNING<br />
Päätoimittaja/Huvudredaktör:<br />
Helena Jaatinen<br />
helena.jaatinen@merimieselakekassa.fi<br />
helena.jaatinen@sjomanspensionskassan.fi<br />
Toimitussihteeri/Redaktionssekreterare:<br />
Marina Paulaharju<br />
marina.paulaharju@merimieselakekassa.fi<br />
marina.paulaharju@sjomanspensionskassan.fi<br />
Käyntiosoite/Besöksadress:<br />
Uudenmaankatu 16 A<br />
Nylandsgatan 16 A<br />
Postiosoite/Postadress:<br />
PL 327, 00121 Helsinki<br />
PB 327, 00121 Helsingfors<br />
Puhelin/Telefon:<br />
010 633 990<br />
Telefax:<br />
010 633 9938<br />
Sähköposti/E-post:<br />
etunimi.sukunimi@merimieselakekassa.fi<br />
förnamn.släktnamn@sjomanspensionskassan.fi<br />
Osoitteenmuutokset/adressförändringarna:<br />
info@merimieselakekassa.fi<br />
info@sjomanspensionskassan.fi<br />
www.merimieselakekassa.fi<br />
www.sjomanspensionskassan.fi<br />
Ulkoasu/Layout:<br />
bbo, Better Business Office Oy<br />
Painopaikka/Tryckeri:<br />
SOLVER palvelut Oy<br />
ISSN:<br />
1796-8216<br />
Painos/Upplaga:<br />
18 300<br />
nro/nr ilmestyy/utges<br />
3/<strong>2010</strong> vko/vecka 39<br />
4/<strong>2010</strong> vko/vecka 50<br />
Kannen kuva/Pärmbild:<br />
Petri Porkola<br />
2/<strong>2010</strong><br />
Harmajan majakka on vastaanottanut<br />
kaikki Helsingin Eteläsatamaan tulevat laivat<br />
jo 127 vuotta. Majakan korkeus lähes<br />
kaksinkertaistui, kun jykevä kivinen alaosa<br />
rakennettiin 9 metriä korkean teräsmajakan<br />
alaosaksi vuonna 1900. Majakan<br />
lanternin alkuperäinen ulkoasu palautettiin<br />
vuonna 2000. Valolaitteena on edelleen<br />
1883 asennettu Sautter, Lemonnier<br />
& Co:n valmistama 3.lk linssistö.<br />
Gråhara fyr har redan under 127 år tagit<br />
emot alla fartyg som anlöper Södra hamnen<br />
i Helsingfors. Fyrens höjd nästan fördubblades<br />
när den nio meter höga stålfyren<br />
1900 fick en massiv nedre del av<br />
granit. 2000 återfick fyrens lanterna sin<br />
ursprungliga exteriör. Som ljuskälla fungerar<br />
fortfarande det av Sautter, Lemonnier<br />
& Co tillverkade 3 kl. linssystemet som<br />
installerades 1883.<br />
3
4<br />
MEK tarjoaa vuokramarkkinoilla<br />
ToiMivia ja viihTyiSiä aSunToja<br />
KohTuuhinTaan<br />
SPK offererar<br />
fungErandE och TrivSaMMa<br />
BoSTädEr TiLL riMLig hyra<br />
Vuokra-asuntojen markkinoilla eletään vilkkaan kysynnän aikaa. Lamasta johtuva rakentamisen<br />
hiljentyminen näkyy myös <strong>Merimieseläkekassa</strong>n kiinteistötoimessa. Vuokra-asuntojen käyttöaste<br />
on lähes sataprosenttinen, ja vapautuviin asuntoihin uudet asukkaat löytyvät yleensä<br />
välittömästi.<br />
”Kiinteistömme sijaitsevat kohtuullisen keskeisillä paikoilla, ovat hyvässä kunnossa ja<br />
vuokramme ovat mielestäni käyvällä tasolla”, kiinteistöpäällikkö Matti Jokinen selvittää MEKin<br />
kiinteistönvuokrauksen periaatteita.<br />
På hyresbostadsmarknaden upplever man idag en tid av livlig efterfrågan. Avmattningen inom<br />
byggnadsverksamheten på grund av recessionen märks nu även i Sjömanspensionskassans<br />
fastighetsrörelse. Hyresbostädernas utnyttjandegrad är i det närmaste hundraprocentig och<br />
till de bostäder som frigörs hittas det vanligen genast nya hyresgäster.<br />
”Våra fastigheter finns på skäligt centrala platser, är i gott skick och våra hyror ligger enligt<br />
min mening på gängse nivå”, redogör fastighetschef Matti Jokinen för principerna för SPKs<br />
uthyrning av bostäder.
Kiinteistöjen rakentaminen ja asuntojen vuokraus on kuulunut<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n toimintaan sen historian ensi<br />
vuosista lähtien. Nykyisin eläkekassalla on omistuksessaan<br />
asuinkiinteistöjä kymmenellä paikkakunnalla; asuntoja<br />
näissä kiinteistöissä on yhteensä 1 300. Kiinteistöt ovat osa <strong>Merimieseläkekassa</strong>n<br />
sijoitusomaisuutta.<br />
yLEinEn vaaTiMuSTaSon nouSu vuokra-asuntomarkkinoilla<br />
on Matti Jokisen mukaan selkeästi nähtävissä myös MEKin<br />
asuinkiinteistöjen ylläpidossa ja isännöinnissä.<br />
”Lasitetut parvekkeet, uusimmat keittiökoneet, ilmastointi- ja<br />
jopa jäähdytyslaitteistot, laadukkaat pintamateriaalit…”, hän luettelee<br />
asuntojen varustetason kasvavia nykyvaatimuksia.<br />
Sama suuntaus näkyy myös MEKin kiinteistötoimen toisella<br />
pääalueella, toimitilojen vuokrauksessa. Siellä menestymisen<br />
ehtoja ovat ajanmukaiset, jäähdytetyt ja ilmastoidut tilat, modernit<br />
tilaratkaisut sekä nopeat ja monipuoliset it-verkkoyhteydet.<br />
Hyvä huolenpito asuntojen ja toimitilojen kunnosta on Matti<br />
Jokisen mukaan aina kuulunut MEKin kiinteistötoimen periaatteisiin,<br />
joten tiukatkin laatuvaatimukset täyttyvät automaattisesti.<br />
Asunnot peruskorjataan säännöllisin välein ja remontoidaan tarvittaessa<br />
asukkaan vaihtuessa. Kaikki tilat vuokrataan hyväkuntoisina.<br />
Kaikki MEKin asuin- ja liikekiinteistöt sijaitsevat Jokisen<br />
mukaan hyvien liikenneyhteyksien ja palveluverkon piirissä kohtuullisen<br />
keskeisillä paikoilla.<br />
huoLTo- ja KunnoSSaPiToPaLvELujEn parantaminen on<br />
ollut viime vuosina MEKin kiinteistötoimen keskeinen painopistealue.<br />
Kuluneen vuoden alusta perustettu MEK-Huolto Oy kokoaa<br />
yhteen kaikki eläkekassan eri paikkakunnilla työskentelevät huoltoammattilaiset,<br />
yhteensä kymmenkunta kiinteistönhoitajaa.<br />
Oman huoltoyhtiön toiminta on vielä sisäänajovaiheessa,<br />
mutta Matti Jokinen uskoo sen hyötyjen näkyvän asukkaille jo<br />
varsin pian.<br />
”Ratkaisun taustalla on ollut ennen muuta halu tarjota asukkaille<br />
parempaa palvelua. Tässä ei ole pyritty kustannussäästöihin,<br />
vaan nimenomaan laadun kohentamiseen”, hän painottaa.<br />
huoLToPaLvELun TEhoSTaMiSEn ja laadun parantamisen<br />
ohella MEKin kiinteistötoimessa on haluttu saattaa myös asukkaiden,<br />
huoltotiimin ja kiinteistönomistajan välinen tiedonkulku<br />
vastaamaan viimeisimpiä vaatimuksia. Uusi sähköinen kiinteistöjen<br />
ylläpitojärjestelmä tulee kuluvan vuoden aikana ulottumaan<br />
eläkekassan kaikkiin asuinkiinteistöihin. Se mahdollistaa internetin<br />
välityksellä jatkuvan molemminpuolisen yhteydenpidon ja tiedonvälityksen.<br />
”Järjestelmään kuuluvan sähköisen huoltokirjan sivuilta asukas<br />
voi ehkä jo lähitulevaisuudessa esimerkiksi seurata oman<br />
palvelupyyntönsä etenemistä”, Matti Jokinen kertoo.<br />
PaLvELun LaaduSTa puhuttaessa Matti Jokinen nostaa esiin<br />
vielä yhden MEKille tärkeän toimintamallin, ”sosiaalisen isännöinnin”.<br />
Tämä suhteellisen uusi käsite tarkoittaa ajattelutapaa, jossa<br />
kiinteistöjen isännöinnissä pyritään ottamaan huomioon asuk-<br />
Kiinteistöhuollon palauttaminen MEKin omiin käsiin on Matti jokisen mukaan laatuvetoinen<br />
ratkaisu. Sillä ei pyritä kustannussäästöihin, vaan yksinomaan palvelun laadun parantamiseen.<br />
återställandet av fastighetsunderhållet i SPKs egen regi är enligt Matti jokinen en kvalitetsbetingad<br />
lösning. det är inte fråga om kostnadsbesparingar utan enbart om förbättring av<br />
kvalitén på servicen.<br />
Teksti I Text: Maria Hallila Kuvat I Foto: Marina Paulaharju, Sakari Majantie<br />
Byggandet av fastigheter och uthyrningen av bostäder<br />
har hört till Sjömanspensionskassans verksamhet ända<br />
sedan de första åren i kassans historia. Idag äger pensionskassan<br />
bostadsfastigheter på tio orter; sammanlagt finns<br />
det 1 300 bostäder i dessa fastigheter. Fastigheterna utgör en<br />
del av Sjömanspensionskassans placeringstillgångar.<br />
anSPråKSnivånS aLLMänna STEgring på hyresbostadsmarknaden<br />
kan enligt Matti Jokinen tydligt ses även i underhållet<br />
och förvaltningen av SPKs bostadsfastigheter.<br />
”Inglasade balkonger, moderna köksmaskiner, luftkonditionerings-<br />
och t.o.m. kylmaskineri, högklassiga ytmaterial …”, räknar<br />
han upp de växande kraven på bostädernas utrustningsnivå.<br />
Samma utveckling kan även ses för det andra huvudområdet<br />
i SPKs fastighetsrörelse, uthyrningen av kontors- och affärslokaler.<br />
Krav för framgång på den sidan är moderna, avkylda<br />
och luftkonditionerade lokaler, moderna planlösningar och såväl<br />
snabba som mångsidiga IT-tjänster.<br />
God omsorg om bostädernas och kontors- och affärslokalernas<br />
skick har enligt Matti Jokinen alltid hört till verksamhetsprinciperna<br />
för SPKs fastighetsrörelse. Därför fylls även de strängaste<br />
kvalitetsfordringar automatiskt. Bostäderna genomgår regelbundet<br />
en grundlig renovering och vid byte av hyresgäst görs behövliga<br />
reparationer. Alla lokaler är i gott skick när de hyrs ut.<br />
Alla SPKs bostads- och affärsfastigheter är enligt Jokinen<br />
belägna vid goda trafikförbindelser och nära servicenätverk på<br />
rimligt centrala platser.<br />
undEr dE SEnaSTE årEn har den centrala tyngdpunkten för<br />
SPKs fastighetsrörelse varit att förbättra service- och underhållstjänsterna.<br />
Det i början av det gångna året grundade företaget<br />
SPK-Fastighetsservice har samlat alla pensionskassans service-<br />
och underhållsproffs på olika orter, sammanlagt ett tiotal<br />
fastighetsskötare, under samma tak.<br />
Det egna underhållsföretagets verksamhet är ännu i inkörningsskedet,<br />
men Matti Jokinen är övertygad om att nyttan med<br />
företaget relativt snabbt kommer att klarna för hyresgästerna.<br />
”Bakgrunden till lösningen har framförallt varit en önskan att<br />
erbjuda hyresgästerna bättre service. Det har inte varit fråga om<br />
att göra kostnadsbesparingar utan uttryckligen om att höja kvalitén”,<br />
understryker han.<br />
vid Sidan av effektiveringen av underhållstjänsterna och förbättring<br />
av kvaliteten har SPKs fastighetsrörelse även<br />
önskat höja nivån för informationsflödet mellan<br />
hyresgäster, serviceteamet och fastighetsägaren<br />
så att det motsvarar dagens krav. Fastigheternas<br />
nya elektroniska underhållssystem<br />
kommer under innevarande år att omfatta<br />
pensionskassans samtliga bostadsfastigheter.<br />
Det möjliggör en ömsesidig fortlöpande<br />
kontakt och informationsförmedling via<br />
nätet.<br />
”Från sidorna i systemets elektroniska<br />
servicebok kan hyresgästen<br />
>><br />
>><br />
5
6<br />
kaiden muuttuvat elämäntilanteet ja tarvittaessa yhdistämään<br />
palveluketjuun yhteiskunnan eri toimijatahoja, mm.<br />
sosiaali- tai terveydenhuollon viranomaisia.<br />
”Meillä on paljon iäkkäitä asukkaita. Vanhimpien kiinteistöjemme<br />
asukkaista osa on jopa talojen alkuperäisiä<br />
vuokralaisia. Olemme halunneet omatoimisuutta ja liikkumista<br />
helpottavilla ratkaisuilla tukea ikäihmisten mahdollisuutta<br />
asua mahdollisimman pitkään omassa kodissaan.”<br />
Viime vuosien aikana MEK on mm. rakennuttanut<br />
yhteensä 26 hissiä pääkaupunkiseudulla sijaitseviin kiinteistöihinsä.<br />
Viimeisimpänä on saatu valmiiksi kahdeksan<br />
hissiä Kauniaisten Kasaharjuun.<br />
MEriMiESELäKEKaSSa on 2000-LuvuLLa keskittänyt<br />
asuinkiinteistösijoituksensa kohteisiin, joissa se omistaa<br />
koko asunto-osakeyhtiön ja joissa kiinteistön ylläpito on<br />
täysin sen omissa käsissä. Osaomisteiset kohteet, samoin<br />
kuin yksittäiset asunnot, on <strong>Merimieseläkekassa</strong>n hallituksen<br />
päätöksen mukaisesti myyty. Myös pääkaupunkiseudun<br />
ulkopuolella sijaitsevia kohteita on viime aikoina<br />
myyty.<br />
Matti Jokisen mukaan eläkekassa harkitsee myös<br />
uusien asuinkiinteistöjen rakentamista, etenkin pääkaupunkiseudulle.<br />
”Kunhan vain sopiva tonttimaa löytyy”, hän<br />
toteaa.<br />
Tasapuolisuus tärkeä periaate asiakaspalvelussa<br />
objektivitet är en viktig princip för kundtjänsten<br />
MEKin kiinteistöassistentit Tarja Jokiranta ja<br />
Virpi Lahti vastaavat päivittäin jopa kymmeniin<br />
puheluihin ja sähköposteihin. Heihin otetaan<br />
yhteyttä mitä moninaisimmissa asuntojen<br />
vuokraukseen, kiinteistöjen isännöintiin ja<br />
vuokrien perintään liittyvissä asioissa.<br />
Tärkeää on, että asiantuntevan palvelun<br />
lisäksi asiakkaat saavat tasapuolisen kohtelun,<br />
kollegakaksikko toteaa.<br />
Tasapuolisuus alkaa MEKin asunnonvuokrauksen hoidossa<br />
jo asukkaiden valinnasta, joka nykyisin on pääkaupunkiseudulla<br />
ja Turun alueella uskottu siihen erikoistuneelle<br />
Vuokraturva Oy:lle.<br />
Asuntohakemuksessa kysyttyjen tietojen lisäksi Vuokraturva<br />
selvittää mm. hakijan luottotiedot sekä aravakohteiden edellyttämät<br />
varallisuus- ja tulorajat. Se myös hoitaa käytännön toimet<br />
kuten asuntojen esittelyn, avainten luovutuksen ja vakuusmaksun<br />
perinnän.<br />
”Vuokraturva valitsee asunnon hakijoiden joukosta pari kolme<br />
ehdot täyttävää asukaskandidaattia, mutta lopullinen valinta tehdään<br />
aina MEKissä. Meille on tärkeää tietää ja päättää asuntoihimme<br />
tulevat asukkaat”, Virpi Lahti painottaa.<br />
Muilla paikkakunnilla sijaitsevien asuntojen vuokrausta hoitavat<br />
edelleen pitkäaikaiset yhteistyökumppanit entisin sopimusehdoin.<br />
Allekirjoitetut vuokrasopimukset toimitetaan MEKiin, jossa<br />
asukkaita koskevat tiedot tallennetaan asukasrekisteriin.<br />
MEK on halunnut säilyttää omissa käsissään myös vuokrien<br />
kannon ja valvonnan. Sen sijaan rästiin jääneiden vuokrien<br />
perintä on ulkoistettu.<br />
förmodligen redan inom en nära framtid följa upp hur t.ex. den egna<br />
begäran om service avancerar”, berättar Matti Jokinen.<br />
På TaL oM SErvicEnS kvalitet önskar Matti Jokinen ytterligare lyfta<br />
fram en för SPK viktig verksamhetsmodell, så kallad ”social förvaltning”.<br />
Det här relativt nya begreppet avser ett tänkesätt enligt vilket<br />
fastigheternas förvaltning försöker beakta förändringar i hyresgästernas<br />
livssituation genom att vid behov knyta olika sociala aktörer till servicekedjan,<br />
t.ex. social- eller hälsovårdens myndigheter.<br />
”Vi har många åldersstigna hyresgäster. En del av hyresgästerna i<br />
våra äldsta fastigheter hör t.o.m. till husens ursprungliga hyresgäster. Vi<br />
vill med lösningar som underlättar egen aktivitet och rörlighet stöda äldre<br />
människors möjligheter att bo så länge som möjligt i sitt eget hem.”<br />
Under de senaste åren har SPK bl.a. låtit installera totalt 26 hissar i<br />
sina fastigheter i huvudstadsregionen. Senast har man slutfört installeringen<br />
av åtta hissar i Kasabergsområdet i Grankulla.<br />
undEr 2000-TaLET har Sjömanspensionskassan koncentrerat sina<br />
placeringar i bostadsfastigheter i objekt där pensionskassan äger hela<br />
bostadsaktiebolaget och underhållet av fastigheten är helt i egna händer.<br />
De delägda objekten liksom även enskilda bostäder har i överensstämmelse<br />
med av styrelsen för pensionskassan fattade beslut avyttrats.<br />
Under de senaste tiderna har även utanför huvudstadsregionen<br />
belägna objekt avyttrats.<br />
Enligt Matti Jokinen överväger pensionskassan även att framförallt<br />
i huvudstadsregionen uppföra nya bostadsfastigheter. ”Bara vi hittar<br />
lämplig tomtmark”, konstaterar han.<br />
SPKs fastighetsassistenter Tarja Jokiranta<br />
och Virpi Lahti svarar dagligen på upp till tiotal<br />
samtal och e-brev. Kontakt tas med dem i de<br />
mest varierande frågor från hyrning av bostäder<br />
och förvaltningen av fastigheterna till indrivning<br />
av hyror.<br />
Viktigt är att kunderna utöver en sakkunnig<br />
betjäning får en objektiv behandling, konstaterar<br />
de två kollegerna.<br />
vid skötseln av SPKs bostadsuthyrning börjar kravet på<br />
objektivitet vid valet av hyresgäster. I huvudstads- och<br />
Åboregionen har detta anförtrotts företaget Vuokraturva<br />
Oy, som specialiserat sig på frågan.<br />
Utöver de i ansökan om bostad frågade uppgifterna utreder<br />
Vuokraturva bl.a. sökandens kreditupplysningar samt för aravaobjektens<br />
del förutsatta förmögenhets- och inkomstgränser.<br />
Företaget sköter även om praktiska åtgärder såsom visningen<br />
av bostäder, överlåtelsen av nycklar och debiteringen av depositionsavgiften.<br />
”Vuokraturva väljer bland sökandena av bostad två-tre hyresgästkandidater<br />
som fyller villkoren, men det slutliga valet görs alltid<br />
av SPK. För oss är det viktigt att veta och besluta om de hyresgäster<br />
som kommer till våra bostäder”, understryker Virpi Lahti.<br />
Uthyrningen av bostäder på övriga orter sköts fortsättningsvis<br />
av SPKs långvariga samarbetspartner på tidigare avtalsvillkor.<br />
De undertecknade hyresavtalen sänds till SPK där uppgifterna<br />
om hyresgästerna registreras i hyresgästregistret.<br />
SPK har även önskat hålla uppbörden och övervakningen av<br />
hyror i egna händer. Däremot har indrivningen av eftersläpande<br />
hyror getts ut åt utomstående.
isännöitsijä ilkka Kaarnasaari:<br />
ErinoMainEn vaLMiuS<br />
hyvään KiinTEiSTönhoidon PaLvELuun<br />
disponent ilkka Kaarnasaari:<br />
uTMärKT BErEdSKaP för god SErvicE<br />
inoM faSTighETSSKöTSELn<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n asuinkiinteistöjen<br />
isännöinnistä vastaavan Ilkka Kaarnasaaren<br />
mukaan huoltopalvelun palauttaminen MEKin<br />
omiin käsiin on tavallaan tuomassa takaisin<br />
vanhat hyvät ajat, jolloin talonmies huolehti<br />
kiinteistön kunnosta, huolto pelasi ja hommat<br />
hoituivat sujuvasti.<br />
Panostaminen huoltopalvelun laatuun on Ilkka Kaarnasaaren<br />
mukaan selkeä viesti siitä, että MEK haluaa asukkaidensa<br />
viihtyvän asunnoissaan.<br />
Laadun kehittämistä on MEKin kiinteistötiimissä mietitty<br />
myös muista näkökulmista. Ilkka Kaarnasaaren mukaan kehitteillä<br />
on palvelu, jonka myötä asukkaat voisivat tarpeidensa<br />
ja valintojensa mukaan parantaa asuntonsa varustelutasoa.<br />
Lisävarusteiden kustannukset veloitettaisiin kuukausivuokran<br />
yhteydessä.<br />
ToiSaaLTa KiinTEiSTöTiiMi on myös pohtinut keinoja sitouttaa<br />
kaikki asukkaat entistä paremmin vastuuseen kiinteistöjen<br />
yhteisten tilojen ja asuntojen kunnosta.<br />
”Valtaosa hoitaa vastuunsa hyvin, mutta osalle tulee esimerkiksi<br />
poismuuton yhteydessä yllätyksenä, että asunnon<br />
puuttuvista tai rikkoutuneista laitteista ja varusteista joutuu<br />
maksamaan korvauksia”, Ilkka Kaarnasaari kertoo.<br />
Vuokrasopimusten liitteeksi onkin MEKissä nyt laadittu hinnasto,<br />
jossa on luetteloitu asunnon kaikki laitteet ja varusteet<br />
sekä niiden hankintahinnat.<br />
MEK on PErinTEiSESTi pyrkinyt vuokranantajana pitkiin ja<br />
kestäviin asiakassuhteisiin.<br />
Asukkaiden vaihtuvuus MEKin vuokrataloissa on Kaarnasaaren<br />
mukaan erittäin vähäinen verrattuna markkinoiden yleiseen<br />
vaihtuvuustasoon.<br />
”Tämä kertoo, että joissain asioissa me olemme onnistuneet<br />
erittäin hyvin”, hän toteaa.<br />
<br />
7
8<br />
Kiinteistösijoitukset tärkeä osa<br />
MErEnKuLKijoidEn<br />
ELäKE-EdunvaLvonTaa<br />
fastighetsplaceringarna är en<br />
viktig del av BEvaKningEn<br />
av SjöfararnaS<br />
PEnSionSinTrESSEn<br />
”<strong>Merimieseläkekassa</strong>n sijoitustoiminnalla on ainoastaan<br />
yksi tarkoitus: merenkulkijoiden eläkkeiden turvaaminen”,<br />
painottaa eläkekassan talous- ja sijoitusjohtaja Henrik<br />
Lilius. Sijoitustuottojen merkitys on viime vuosina<br />
kasvanut sitä mukaa kuin kassan eläkemenot ovat<br />
lisääntyneet.<br />
”Sjömanspensionskassans placeringsverksamhet har<br />
endast ett syfte: att säkerställa sjöfararnas pensioner”,<br />
understryker pensionskassans ekonomi- och placeringsdirektör<br />
Henrik Lilius. Placeringsavkastningens betydelse<br />
har under de senaste åren ökat i takt med att kassans<br />
pensionsutgift stigit.<br />
Suurten ikäluokkien siirtyminen eläkkeelle näkyy selkeästi<br />
MEKin eläkemenojen kasvuna.<br />
”Kun vuonna 2000 maksoimme eläkkeitä 77 miljoonan<br />
euron arvosta, viime vuonna vastaava meno oli jo 124 miljoonaa<br />
euroa”, Henrik Lilius selvittä.<br />
Tämä suhteellisen nopea kasvutahti jatkuu hänen mukaansa<br />
lähivuosina, mikä asettaa suuria haasteita sijoitusten järkevälle hoidolle.<br />
”Pyrimme saamaan sijoituksillemme mahdollisimman hyvän<br />
tuoton. Se on ainut keino, jolla voimme hillitä merenkulkijoiden ja<br />
työnantajien eläkevakuutusmaksun korotuspaineita. Kyseessä on<br />
siis kaikkien MEL-vakuutettujen merenkulkijoiden etu”, Lilius painottaa.<br />
Hän vertaa sijoitustuottojen ja eläkevakuutusmaksun suhdetta<br />
keinulautaan. Jos tuotot ovat alhaiset, vakuutusmaksua on korotettava.<br />
Jos taas sijoitusomaisuudesta saadaan kunnon tuotto, paineet<br />
vakuutusmaksujen korotuksiin pystytään pitämään kurissa.<br />
”KiinTEiSTöjEn oSuuS SijoiTuKSiSTaMME on noin kolmannes.<br />
Ne ovat toiseksi suurin sijoitusluokka osakkeiden jälkeen”,<br />
Henrik Lilius toteaa. Hänen mukaansa tarkoitus on myös jatkossa<br />
säilyttää kiinteistösijoitukset tärkeässä asemassa ja keskittyä omistuksissa<br />
ennen muuta pääkaupunkiseutuun.<br />
Asuin- ja liikekiinteistöjen vuokratulo merkitsee MEKille arvokasta,<br />
vakaata kassavirtaa. Se muodostaa kuukausittain MELvakuutusmaksun<br />
ohella tärkeän osan eläkemenon maksuun tarvittavista<br />
varoista.<br />
henrik Liliuksen vastuualuetta on huolenpito<br />
siitä, että MEKin sijoitusten tuotto turvaa mahdollisimman<br />
hyvin merenkulkijoiden eläkkeet nyt ja<br />
tulevaisuudessa.<br />
omsorgen om att avkastningen av SPKs placeringar<br />
möjligast bra säkerställer sjöfararnas<br />
pensioner nu och i framtiden ingår i henrik<br />
Lilius ansvarsområde.<br />
Pensioneringarna inom de stora årsklasserna ses tydligt<br />
som en ökning av SPKs pensionsutgift.<br />
”Mot att pensionsutgiften år 2000 uppgick till 77 miljoner<br />
euro hade motsvarande utgift ifjol stigit till 124 miljoner euro”,<br />
redogör Henrik Lilius.<br />
Enligt honom fortsätter den här relativt snabba tillväxttakten<br />
under de närmaste åren, vilket innebär stora utmaningar för en<br />
klok skötsel av placeringarna.<br />
”Vi strävar efter en så stor avkastning som möjligt på våra<br />
placeringar. Det är det enda sättet på vilket vi kan dämpa höjningstrycket<br />
på sjöfararnas och arbetsgivarnas pensionspremie.<br />
Det är alltså fråga om alla SjPL-försäkrade sjöfarares intresse”,<br />
understryker Lilius.<br />
Han jämför förhållandet mellan avkastningen av placeringarna<br />
och pensionspremien med ett gungbräde. Om avkastningen<br />
är låg måste pensionspremien höjas. Om man igen får en<br />
rejäl avkastning på placeringstillgångarna kan man hålla trycket<br />
på en höjning av premierna stången.<br />
”faSTighETErnaS andEL av våra placeringar är cirka en<br />
tredjedel. Andelen är tillsvidare den näststörsta placeringsklassen<br />
efter aktierna”, konstaterar Henrik Lilius. Avsikten är enligt<br />
honom att även i fortsättningen bibehålla fastighetsplaceringarnas<br />
viktiga position och framförallt koncentrera ägandet till<br />
huvudstadsregionen.<br />
För SPK betyder hyresintäkterna av bostads- och affärsfastigheterna<br />
ett värdefullt och säkert kassaflöde. Vid sidan av SjPL
MEKin aSunTojEn vuoKraT ovat hänen mukaansa noudatelleet<br />
yleistä markkinatasoa. ”On tärkeää huolehtia siitä,<br />
että vuokrataso on kohdallaan eli markkinoiden yleisen hintatason<br />
mukainen”, Lilius selvittää. Poikkeuksen tekevät<br />
ainoastaan aravarahoitteiset kiinteistöt, joiden vuokrataso on<br />
ollut aravasääntelyn piirissä. Sääntelyn päättyminen on viime<br />
vuosien aikana johtanut vuokrankorotuksiin useassa MEKin<br />
omistamassa asuntokohteessa. Viimeisten aravarahoitteisten<br />
asuintalojen aravalain mukainen vuokrien määritys päättyy<br />
vuonna 2014.<br />
Korotukset on hoidettu noudattaen Vuokralaisten Keskusliiton<br />
laatimaa hyvää vuokraustapaa porrastetusti siten, että<br />
vuotuinen korotus on enintään 15 prosenttia. Koska vuokrat<br />
sääntelyn johdosta ovat tuntuvasti yleistä markkinatasoa halvemmat,<br />
korotukset jaksottuvat usean vuoden ajalle.<br />
”On selvää, että vuokrankorotus ei kenellekään ole<br />
mukava uutinen, mutta varsin monet vuokralaisistamme ovat<br />
ymmärtäneet korotuksen taustalla olevat syyt. Yleistä markkinatasoa<br />
halvemmat vuokrathan tarkoittaisivat meillä sitä, että<br />
merenkulkijat tukisivat vuokralaisten edullista asumista maksamalla<br />
kalliimpaa vakuutusmaksua”, Henrik Lilius tiivistää ja<br />
jatkaa: ”Tiedotamme tulevista vuokrankorotuksista asukkaille<br />
aina hyvissä ajoin.”<br />
MErEnKuLKijaT ETuSijaLLa<br />
aSuKaSvaLinnoiSSa<br />
Sjöfararna PrioriTEraS vid vaLET<br />
av hyrESgäSTEr<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong> on vuodesta 2004<br />
lähtien uskonut pääkaupunkiseudulla ja Turun<br />
seudulla asuinkiinteistöjensä vuokrauksen<br />
vuokravälitykseen erikoistuneen Vuokraturva<br />
Oy:n hoidettavaksi.<br />
”Eläkekassan vuokra-asukkaiden valintaperusteissa<br />
yksi ehto on tärkeä: nykyiset ja<br />
eläkkeellä olevat merenkulkijat ovat etusijalla<br />
asukasvalinnoista päätettäessä”, kertoo<br />
myyntijohtaja Petri Meckelborg.<br />
Petri Meckelborg luonnehtii MEKiä tyypilliseksi suureksi vuokranantajaksi.<br />
Toiminta on selkeää, mikä hänen mukaansa<br />
helpottaa yhteistyötä.<br />
”MEK on hyvin joustava asiakaskuntaansa kohtaan, ja poikkeavat<br />
tilanteet ovat aina olleet vaivattomasti neuvoteltavissa.”<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n ja Vuokraturva Oy:n väliseen sopimukseen<br />
kuuluu, että Vuokraturva raportoi toiminnastaan MEKille<br />
säännöllisesti.<br />
PETri MEcKELBorg KoKEE yhteistyön MEKin kanssa sujuneen<br />
hyvin. ”Suora palaute on ainakin tähän asti ollut todella mieluisaa,<br />
vaikka ainahan joukkoon mahtuu myös muutama kehittämisen<br />
kohta. Pyrimme todella parantamaan toimintaamme MEKin<br />
asiakkailta saamamme palautteen avulla; tämä on meille kunniaasia”,<br />
hän vakuuttaa.<br />
premien utgör hyresintäkterna en månatlig viktig del av de medel som<br />
behövs för att betala pensionsutgiften.<br />
EnLigT hEnriK LiLiuS har SPKs bostadshyror följt den allmänna nivån<br />
på marknaden. ”Det är viktigt att sörja för att hyresnivån är den rätta,<br />
dvs. marknadens allmänna hyresnivå”, förklarar Lilius. Det enda undantaget<br />
utgör de aravafinansierade fastigheterna. Deras hyresnivå har<br />
omfattats av aravaregleringen. Efter att regleringen upphörde har följden<br />
varit att hyrorna höjts under de senaste åren i många av de SPK-ägda<br />
bostadsfastigheterna. År 2014 kommer fastställandet av hyrorna enligt<br />
aravalagen att upphöra i de sista aravafinansierade bostadshusen.<br />
Höjningarna av aravahyror har skötts iakttagande av Hyresgästernas<br />
Centralförbund utarbetade regler för god uthyrningssed, dvs. stegvis<br />
så att den årliga höjningen är högst 15 %. Eftersom hyrorna på grund<br />
av regleringen varit kännbart billigare än marknadsnivån kommer höjningarna<br />
att periodiseras över många år.<br />
”Det är klart att en hyreshöjning inte är en trevlig nyhet för någon,<br />
men rätt många av våra hyresgäster har förstått de orsaker som finns<br />
i bakgrunden till höjningen. Hyror som är billigare än den allmänna<br />
marknadsnivån skulle ju innebära att sjöfararna stöder ett förmånligt<br />
boende för hyresgästerna genom att betala en högre premie”, sammanfattar<br />
Henrik Lilius och fortsätter: ”Vi informerar alltid hyresgästerna<br />
i god tid om kommande höjningar av hyran.”<br />
Ända sedan 2004 har Sjömanspensionskassan<br />
anförtrott uthyrningen av sina bostadsfastigheter<br />
i huvudstads- och Åboregionen till<br />
företaget Vuokraturva Oy, som specialiserat<br />
sig på förmedling av hyresbostäder.<br />
”Bland urvalsgrunderna för valet av<br />
pensionskassans hyresgäster finns det ett<br />
viktigt villkor: nuvarande och pensionerade<br />
sjöfarare är prioriterade vid valbesluten”,<br />
berättar försäljningschef Petri Meckelborg.<br />
Petri Meckelborg karakteriserar SPK som en typisk stor<br />
hyresvärd. Verksamheten är klar, vilket enligt honom underlättar<br />
samarbetet.<br />
”SPK är mycket smidig gentemot sina kunder och har alltid i avvikande<br />
situationer varit lätt att förhandla med.”<br />
Till avtalet mellan Sjömanspensionskassan och Vuokraturva Oy<br />
hör att Vuokraturva rapporterar regelbundet om sin verksamhet<br />
till SPK.<br />
PETri MEcKELBorg uPPLEvEr att samarbetet med SPK förlöpt<br />
bra. ”Den direkta responsen har åtminstone hittills varit<br />
verkligt trevlig även om det alltid finns detaljer som kan utvecklas.<br />
Med hjälp av den respons vi får av SPKs kunder försöker vi<br />
på allvar förbättra vår verksamhet; det här är en hederssak för<br />
oss”, försäkrar han.<br />
9
10<br />
Teksti I Text: Pirjo Rautanen Kuvat I Foto: Marina Paulaharju, Petri Porkola<br />
SaMMuTETTu MajaKKa SyTyTTää<br />
uurastusta Söderskärin majakan hyväksi<br />
dEn SLäcKTa fyrEn TändEr<br />
Knogande Söderskärs fyr till gagn<br />
Helteistä päivää enteilevänä toukokuun aamuna muutaman hengen ryhmä odottelee<br />
malttamattomana pääsyä p/v Valsörn II:n kannelle Helsingin Vuosaaressa Aurinkolahden<br />
Hiekkalaiturilla. Kohtalainen kaakkoistuuli virittelee keväänkylmää merivettä aavistuksenomaisille<br />
vaahtopäille ja tuntuu kasvoilla viileinä hipaisuina. Huviajelulle tämä pirteä porukka<br />
ei ole pyrkimässä, vaan kyse on talkooväestä, joka sormet syyhyten halajaa Söderskärin<br />
majakkaluodolla odottavien kevätsiivoustehtävien pariin.<br />
En tidig majmorgon som lovar en varm dag står en otålig grupp på några personer på<br />
sandbryggan vid Solviken i Nordsjö i Helsingfors och väntar på att få komma ombord på<br />
räddningskryssaren Valsörn II. En frisk sydostlig vind framkallar aningen av vita gäss på det<br />
vårkalla havsvattnet och känns som svala smekningar på kinderna. Ut på någon lusttur är<br />
det här pigga gänget inte på väg. Nu gäller det talkoarbete, väntande vårstädningsuppgifter<br />
ute på Söderskärs fyr, som gänget med kliande fingrar vill ut till.
joukossa on sekä ensikertalaisia että useampiin, jo perinteeksi<br />
muodostuneisiin talkoisiin osallistuneita. Yhteistä näille ihmisille<br />
on, että he ovat jossain vaiheessa elämäänsä menettäneet<br />
sydämensä majakoille. Niin kävi aikoinaan myös Söderskärin<br />
majakan nykyisille omistajille, Sebastian Lönnqvistille ja Ari<br />
Laamaselle, jotka laiturille saapuessaan ottavat ohjat käsiinsä.<br />
MajaKan oMan aLuKSEn, entisen meripelastusveneen, dieselit<br />
jyrähtävät käyntiin. Arin ja Sebastianin lisäksi aluksen kipparina<br />
toimiva Jari Pohjalainen kuuntelee keskittyneesti moottorin<br />
ääniä ja tutkailee mittareiden lukemia. Alus on ensi kertaa talvihuollon<br />
jälkeen merellä, ja siksi ääniä kuunnellaan tavallista tarkemmin.<br />
”Tasaisesti käy, ei sivuääniä, ei savuavia pakokaasuja”,<br />
päällystö toteaa tyytyväisenä yhteen ääneen ja kiihdyttää aluksen<br />
hetkeksi täyteen vauhtiin.<br />
Miksi Sebastianista ja Arista sitten tuli majakan omistajia?<br />
”Sattumasta tämä alkoi”, Sebastian Lönnqvist selvittää matkan<br />
aikana. ”Arin vaimo näki seitsemän vuotta sitten Helsingin Sanomissa<br />
ilmoituksen, jossa valtion omistama Kapiteeli myi vuonna<br />
1862 rakennettua Söderskärin majakkaa. Eipä sitä kauan mietitty,<br />
kun jo oltiin tutustumassa paikkaan. Ostimme majakkarakennuksen<br />
ja vuokrasimme sitä ympäröivää maata puolen hehtaarin<br />
verran yli 40 vuoden vuokrasopimuksella. Perustamamme<br />
Söderskär Majakka Oy harjoittaa majakkasaarella matkailutoimintaa<br />
ja käyttää toiminnasta saadut tulot majakan kunnostamiseen”,<br />
Sebastian kertoo. ”Ensi hetkistä alkaen olemme restauroineet<br />
sekä majakkatornia että saaren muita rakennuksia, jotka<br />
olivat vuosia käyttämättöminä ja pahoin rapistuneita.”<br />
SöderSkär<br />
60°06,05´N 25°24,8´E<br />
• Sijainti: Porvoon ulkosaaristossa<br />
• Suunnittelija: E. B. Lohrmann<br />
• Rakennettu: 1862 tiilestä ja graniitista<br />
• Automatisoitu: 1957<br />
• Sammutettiin kokonaan 1989<br />
• Majakka on kahdeksankulmainen torni, jonka alaosa on<br />
luonnonkiveä ja yläosa tiiltä. Vahvistettu 1914–1917 betoni-<br />
ja rautakuorella.<br />
• Söderskärin saaret rauhoitettiin lintujensuojelualueeksi 1930.<br />
Säännölliset lintulaskennat aloitettiin 1949.<br />
Riista- ja kalatalouden tutkimusasema 1965–2007.<br />
• Läge: Borgå yttre skärgård<br />
• Ritad av: E. B. Lohrmann<br />
• Uppförd: 1862 av tegel och granit<br />
• Automatiserad: 1957<br />
• Släcktes helt 1989<br />
• Fyren är ett åttkantigt torn med en nedre del av natursten<br />
och en övre del av tegel. Förstärkt 1914–1917 med en<br />
armerad betongyta.<br />
• Söderskärs arkipelag fredades som fågelskyddsområde 1930.<br />
Regelbundna fågelinventeringar inleddes 1949.<br />
Vilt- och fiskeriforskningsinstitutets forskningsstation 1965–2007.<br />
Med finns såväl nykomlingar som deltagare som varit<br />
med flera gånger i det här talkoarbetet, redan en tradition.<br />
Gemensamt för alla dessa människor är att de i<br />
något skede av sitt liv har förlorat sitt hjärta till fyrarna. Så gick det<br />
i tiden även för de nuvarande ägarna av Söderskärs fyr, Sebastian<br />
Lönnqvist och Ari Laamanen, som vid sin ankomst till<br />
bryggan tar tyglarna i sin hand.<br />
diESLarna På fyrEnS EgET farTyg, en tidigare sjöräddningskryssare,<br />
brummar igång. Ari och Sebastian och fartygets<br />
skeppare Jari Pohjalainen lyssnar koncentrerat på motorns ljud<br />
och begrundar siffrorna på mätarna. Fartyget är första gången<br />
efter vinterservicen igen ute på havet och därför lyssnar de noggrannare<br />
än vanligt på ljuden. ”De går jämnt, inga biljud, inga<br />
rykande avgaser”, konstaterar befälet nöjda med en mun och<br />
låter fartyget för en stund accelerera till full fart.<br />
Varför blev Sebastian och Ari ägare till en fyr? ”Det här började<br />
av en slump”, förklarar Sebastian Lönnqvist under färden. ”Aris<br />
fru såg för sju år sen en annons i Helsingin Sanomat där Kapiteeli,<br />
som ägs av staten, säljer den år 1862 byggda fyren Söderskär. Vi<br />
behövde nog inte fundera länge innan vi åkte ut till ort och ställe för<br />
att se på platsen. Vi köpte fyrbyggnaden och arrenderade en halv<br />
hektar mark kring byggnaden med ett över 40 år långt arrendeavtal.<br />
Bolaget Söderskär Majakka Oy, som vi grundade, bedriver turistverksamhet<br />
på fyrön. De intäkter verksamheten ger använder vi för<br />
iståndsättning av fyren”, berättar Sebastian. ”Från första början har<br />
vi rustat upp såväl fyrtornet som de övriga byggnaderna på skäret.<br />
De hade ju i åratal stått oanvända och förfallit ganska rejält.”<br />
>><br />
11
12<br />
Sebastian Lönnqvist toteaa varsinaisen liiketoiminnan olevan<br />
oikeastaan sulaa hulluutta. ”Käytämme matkailutoiminnasta saatavat<br />
tuotot korjaustöihin. Lisäksi teemme vuosittain leipätyömme<br />
ohessa 200–300 työtuntia majakan hyväksi.”<br />
Ari Laamanen ja Sebastian Lönnqvist ovat työskennelleet tiiminä<br />
jo vuosia omistamassaan ATL-Rakennushuolto Oy:ssä ja<br />
ERAT-arkkitehdeillä. Kun tutustuu heidän työtänsä ohjaavaan<br />
ajattelu- ja arvomaailmaan, on helppo ymmärtää, miksi miehet<br />
ovat innostuneet vanhan majakan pelastusoperaatiosta. He<br />
kokevat lähes velvollisuudekseen säilyttää historiallisesti arvokas<br />
muisto majakkayhteisön elämästä tuleville sukupolville.<br />
rEiLun PuoLEn Tunnin merimatkan jälkeen Söderskärin<br />
majakka näyttäytyy vastavalossa tummana siluettina sileäksi<br />
hioutuneen luodon korkeimmalla kohdalla. Punaiset rakennukset<br />
tervehtivät sympaattisina kallioiden koloista. Kirkkaana kimalteleva<br />
meri ja sinisellä taivaalla säteitään tuhlaileva aurinko viimeistelevät<br />
häikäisevän näyn.<br />
Kahden luodon, Mattlandetin ja Lotslandetin, muodostama<br />
alue on Suomen parhaiten säilynyt majakkayhteisökokonaisuus<br />
ja valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö<br />
sekä perinnemaisema. Vuonna 2009 Ari ja Sebastian esittivät<br />
majakan suojelemista rakennussuojelulailla, ja saivat aloitteelleen<br />
Museoviraston tuen.<br />
Mattlandetilla sijaitsevan kahdeksankulmaisen majakkatornin<br />
lisäksi saarella on entisen majakkaväen asuinrakennuksia ja<br />
viereisellä Lotslandetin entinen luotsitupa. Söderskär on toiminut<br />
Riista- ja kalatutkimuslaitoksen tutkimusasemana vuosina 1965–<br />
2007. Nyt luotsiasemalle on saapunut muuttolintujen tapaan lintukannan<br />
laskentaa suorittava lintututkija Gustaf Nordenswan<br />
Porvoon seudun lintuyhdistyksestä.<br />
SEiTSEMän vuodEn aiKana rakennuksia ja majakkaa on korjattu<br />
ja entisöity niin paljon kuin taloudelliset ja fyysiset voimavarat<br />
ovat sallineet. Työtä on tehty sekä ammatti- että talkoovoimin. Nyt<br />
saarella käynnistyvä kevätsiivous on jo 1777. talkootapahtuma.<br />
Sebastian Lönnqvist konstaterar att den egentliga affärsverksamheten<br />
i grund och botten är rena vansinnet. ”Vi använder de intäkter<br />
vi får av turismen till renovering. Dessutom sätter vi årligen vid sidan<br />
av vårt förvärvsarbete ner 200–300 arbetstimmar på fyren.”<br />
Ari Laamanen och Sebastian Lönnqvist har redan i många arbetat<br />
som team på bolaget ATL-Rakennushuolto Oy, som de äger, och<br />
för arkitektbyrån ERAT Oy. Vid närmare bekantskap med den filosofi<br />
och de värderingar som styr deras arbete är det lätt att förstå, varför<br />
männen är entusiasmerade av den gamla fyrens räddningsoperation.<br />
De upplever det nästan som sin skyldighet att bevara det<br />
historiskt värdefulla minnet av fyrgemenskapens liv för kommande<br />
generationer.<br />
EfTEr En dryg haLvTiMMES resa på havet visar sig Söderskär<br />
fyr i motljuset som en mörk silhuett på det slätslipade skärets högsta<br />
punkt. De röda byggnaderna hälsar oss sympatiskt välkomna i dälderna<br />
mellan skärets klippor. Det glittrande havet och solen som slösar<br />
med sina strålar från den blå himlen fulländar en bländande vy.<br />
Området mellan de två skären Mattlandet och Lotslandet är den<br />
bäst bevarade fyrgemenskapshelheten i Finland och på riksnivå en<br />
viktig bebyggd kulturmiljö och vårdbiotop. År 2009 föreslog Ari och<br />
Sebastian att fyren skulle skyddas med stöd av byggnadsskyddslagen<br />
och fick stöd av Museiverket för sitt initiativ.<br />
Utöver det på Mattlandet belägna åttkantiga fyrtornet finns det<br />
på skäret bostadsbyggnader för det tidigare fyrfolket och på grannskäret<br />
Lotslandet står den tidigare lotsstugan. Åren 1965–2007<br />
fungerade Söderskär som Vilt- och fiskeriforskningsinstitutets forskningsstation.<br />
Idag har fågelforskaren Gustaf Nordenswan från<br />
Borgå fågelförening kommit till lotsstationen på flyttfåglars vis för att<br />
inventera fågelbestånden.<br />
undEr Sju årS Tid har byggnader och fyrtornet reparerats och<br />
restaurerats så mycket som bara de ekonomiska och fysiska resurserna<br />
tillåtit. Arbetet har utförts med både yrkes- och talkokrafter.<br />
Den vårstädning som nu inleds på skäret är redan den 1777 talkoaktiviteten<br />
i ordningen.
Ett av de mest gripande ögonblicken<br />
under julaftonen var enligt<br />
Selja den gång under kvällen de<br />
gick ut på skäret för att sända passerande<br />
sjöfarare en julhälsning.<br />
Sebastian Lönnqvist kertoo, että rahoitusta on haettu kaikkialta,<br />
mistä vain mahdollista, sillä matkailutoiminnasta saadut tulot<br />
eivät itsessään riitä majakan korjauskustannuksien kattamiseksi.<br />
”Majakkatornin vesikaton korjaus on saatu juuri päätökseen, ja<br />
nyt vuoroaan odottaa majakan julkisivun korjaus. Kunnostamiseen<br />
tarvittaisiin peräti 360 000 euron rahoitus. Tavoitteena oli<br />
saada ulkoseinät kuntoon majakan 150-vuotisjuhlavuodeksi eli<br />
vuoteen 2012 mennessä, mutta tällä hetkellä yli puolet rahoituksesta<br />
vielä puuttuu.”<br />
Kunnostustöihin on miesten kertoman mukaan toki saatu<br />
tukea muun muassa Museoviraston entistämisavustuksina sekä<br />
Uudenmaan ympäristökeskuksen ja Svenska Kulturfondentin<br />
tukirahoina. Tälle vuodelle Museovirasto on myöntänyt 50 000<br />
euron avustuksen. ”EU:lta saamamme tuen turvin rakensimme<br />
ensi töiksemme saarelle kompostoivan kuivakäymälän. Tuolloin<br />
rakensimme myös toimintamme mahdollistavat laiturit sekä<br />
varaston”, Lönnqvist muistelee.<br />
Kun aSTuMME Maihin, kolmen tarmokkaan naisen joukko<br />
toivottaa meidät tervetulleiksi. Kati, Vilma ja Seija ovat viettäneet<br />
yön saarella valmistelemassa ja lämmittämässä majakkamestarin<br />
taloa talven jäljiltä käyttökuntoon.<br />
Laituria pidemmälle ei ole menemistä ennen Ari Laamasen<br />
ohjeistusta. Hän selittää tarkoin, mitä meidän on huomioitava<br />
saarella liikkuessamme. Muun muassa riippusilta, joka yhdistää<br />
Bastulandetin ja Mattlandetin, on kiellettyä aluetta. ”Jos näen<br />
yhdenkin henkilön astuvan sillalle, hänet lähetetään oitis maihin,<br />
eikä takaisin ole tulemista”, Ari varoittaa.<br />
TiuKaT SäännöT ovaT tarpeen saarella pesintäänsä parhaillaan<br />
suorittavan linnuston vuoksi. Kati ja Gustaf ovat edellisenä<br />
iltana reitittäneet punaisin naruin polut, joita pitkin voimme kulkea.<br />
Naruaitojen sisäpuolella on peräti 21 haahkanpesää, joissa<br />
emot jo hoitavat kuukauden mittaista haudontaurakkaansa. Myös<br />
arka tylli on aloittanut jälkikasvunsa saattamisen maailmaan. Pian<br />
talkooväelle selviää, että saunakin on rauhoitettua aluetta, joten<br />
14<br />
peseytymisestä pölyisen siivousurakan jälkeen tulee oma pieni performanssinsa.<br />
Kati kertoo, että narut vedetään joka kevät uudelleen, sillä linnut<br />
eivät suinkaan pesi samassa paikassa vuodesta toiseen. Luodolle<br />
on maihinnousu kielletty 20.5.–30.7., mutta Söderskärin toimintaa<br />
varten on ympäristöministeriöltä saatu poikkeuslupa, jonka ehtona<br />
ovat ohjattu kulku saarella ja erityinen varovaisuus pesintäaikana.<br />
Vakituiseen linnustoon kuuluu muun muassa haahkoja, riskilöitä ja<br />
tyllejä. Majakan itäpuolella sijaitsevilla luodoilla on suuren selkälokkiyhdyskunnan<br />
koti. Viime kesänä Söderkskärillä nähtiin harvinaisuutena<br />
punakaulahanhi.<br />
MEKin aSTELEMME KaLLioiTa pitkin varovaisin askelin entiselle<br />
majakkamestarin talolle. Muutaman metrin päässä sijaitseva,<br />
vuonna 1862 rakennettu majakanvartijoiden asuintalo on, majakkatornia<br />
lukuun ottamatta, saaren muiden rakennusten tavoin Metsähallituksen<br />
hallinnoima. Sebastian Lönnqvist harmittelee, että<br />
neuvottelut rakennusten vuokraamisesta ovat toistaiseksi pahoin<br />
jumiutuneet. ”Mikäli uutta neuvottelutulosta ei synny, matkailutoiminta<br />
joudutaan mahdollisesti lopettamaan tämän kauden jälkeen.<br />
Majakan kunnostusta kuitenkin jatkamme.”<br />
Talkooväki pääsee vihdoin töihin. 40 metriä korkean majakkatornin<br />
lyhtykojuun kiipeävien tehtävänä on puhdistaa prisma ja lyhtykoju.<br />
Osa ryhtyy rapsuttamaan suolaa tiiliseinistä. Tornin alaosan<br />
kiviseinien kalkitsemiseen löytyy oma joukkonsa. Miehet poistavat<br />
talven myrskyjä vastaan nostetut luukut asuinrakennusten ikkunoiden<br />
edestä, ja ikävimpään työhön eli vessojen tyhjentämiseen ryhtyvät<br />
majakan omistajat itse.<br />
MErEnKuLKijoiTa SödErSKärin majakka ei enää ohjaa. ”Kun<br />
laivaväylää siirrettiin, majakan merkitys merenkululle kävi tarpeettomaksi”,<br />
Sebastian kertoo. Majakka onkin Suomen ainoa sammutettu<br />
majakka. Se on samalla myös Suomen viimeinen tulikäyttöinen<br />
majakka, ja sen kaasuvalolaitteisto toimii yhä. Lisäksi Söderskärin<br />
majakka on Suomen ensimmäisiä majakoita, johon on asennettu<br />
Jean Fresnelin kehittämä optinen laitteisto. Pariisissa 1850 valmistunut<br />
Sautter & Co:n linssistö on säilynyt hyvin. Valolaitteiston kruunaa<br />
Gustaf Dalénin keksimä, valojen toimintaa ohjaava automatiikka.<br />
Hän sai laitteistoon kehittämänsä aurinkoventtiilin ansiosta<br />
vuonna 1912 Nobelin fysiikan palkinnon.<br />
Majakan uuteen elämään kuuluvat matkailijat. Sebastian Lönnqvistin<br />
mukaan monesta vierailijasta on tullut majakan ikuinen ystävä.<br />
”Vieraita käy kesän aikana noin 4 000. Luontoa on onnistuttu vierailijamäärästä<br />
huolimatta suojelemaan niin roskaamiselta kuin muilta<br />
tuhoilta. Matkailutoiminnan luontovaikutuksista on tehty kaksi seurantatutkimusta,<br />
ja ne kertovat hyvää. Jatkuva valvonta ehkäisee<br />
muun muassa majakan joutumisen ilkivallan kohteeksi, eikä ylimääräisiä<br />
maihinnousujakaan tapahdu kieltojen aikaan. Vaikka meillä ei<br />
ole viranomaisvaltuuksia, voimme käydä valistamassa tulijoita, ettei<br />
saarelle saa rauhoitusaikaan nousta maihin.”<br />
PoiSTuMME SödErSKäriLTä hieman haikein mielin talkooväen<br />
vilkutusten saattelemina. Toivomme majakan tulevaisuudelle valoisia<br />
aikoja suomalaisen majakkahistorian viestittäjänä ja vanhojen<br />
perinteiden, kuten talkoohengen, herättäjänä.<br />
Kati berättar att banden dras på nytt varje vår för fåglarna<br />
häckar givetvis aldrig på samma plats år efter år. På Söderskär är<br />
landstigning förbjuden 20.5–30.7 men miljöministeriet har beviljat<br />
undantagstillstånd för verksamheten på skäret på villkor att<br />
alla rörelser på skäret sker under ledning och att extra försiktighet<br />
iakttas under häckningstiden. Till den återkommande fågelfaunan<br />
hör bl.a. ejder, tobisgrissla och större strandpipare. På<br />
skären österom fyren har ett stort silltrutssamhälle sin hemvist.<br />
Förra sommaren sågs en sällsynt gäst på Söderskär, den rödhalsade<br />
gåsen.<br />
ävEn vi KLivEr med försiktiga steg över klipporna till forna<br />
tiders fyrmästares hus. Några meter längre bort står fyrvaktarnas<br />
år 1862 byggda bostadshus. Det förvaltas såsom de övriga<br />
byggnaderna på Söderskär, med undantag för själva fyrtornet,<br />
av Forststyrelsen. Sebastian Lönnqvist förargar sig över att förhandlingarna<br />
om hyrande av byggnaderna tillsvidare har gått i<br />
baklås. ”Om inte något nytt förhandlingsresultat nås är vi eventuellt<br />
tvungna att upphöra med turistverksamheten efter den här<br />
säsongen. Vi fortsätter ändå med upprustandet av fyren.”<br />
Talkofolket kan äntligen inleda sitt jobb. De som kliver upp till<br />
det 40 meter höga fyrtornets fyrhus har i uppgift att rengöra prismat<br />
och fyrhuset. En del av folket börjar skrapa salt från tegelväggarna.<br />
En annan grupp skall kalka stenväggarna på tornets<br />
nedre del. Männen lyfter bort luckor som skyddat bostadsbyggnadernas<br />
fönster för vinterns stormar. Fyrens ägare tar sig själva<br />
an det tråkigaste arbetet, att tömma torrtoaletterna.<br />
SödErSKärS fyr styr inte mera sjöfarare. ”När farleden flyttades<br />
förlorade fyren sin betydelse för sjöfarten”, berättar Sebastian.<br />
Fyren är också den enda släckta fyren i vårt land. Samtidigt<br />
är den också landets sista elddrivna fyr. Gasljusapparaturen<br />
fungerar fortfarande. Dessutom är Söderskärs fyr en av de första<br />
i landet som fick en optisk utrustning som utvecklats av Jean<br />
Fresnel. Det år 1850 av Sautter & Co i Paris tillverkade linssystemet<br />
är välbevarat. Ljusapparaturen kröns av en automatik som<br />
styr ljusets funktion. Automatiken uppfanns av Gustaf Dalén,<br />
som år 1912 fick Nobelpriset i fysik för en solventil som han<br />
utvecklade för nämnda automatik.<br />
Till fyrens nya liv hör turister. Enligt Sebastian Lönnqvist har<br />
många av besökarna blivit fyrens eviga vänner. ”Antalet besökare<br />
sommartid är omkring 4 000. Trots den stora mängden besökare<br />
har vi lyckats skydda naturen för såväl nedskräpning som<br />
annan förstörelse. Vi har utfört två uppföljande undersökningar<br />
av turistverksamhetens inverkan på naturen och de har bara gott<br />
att berätta. En fortlöpande övervakning förebygger bl.a. att fyren<br />
blir föremål för vandalism och under förbudstiden har det inte heller<br />
förekommit olovliga landstigningar. Trots att vi inte har myndighetsfullmakter<br />
kan vi stöta på potentiella besökare och informera<br />
dem om att landstigning inte är tillåten under fredningstiden.”<br />
vi åKEr BorT från Söderskär en aning vemodiga till sinnes<br />
avvinkade av talkofolket. Vi önskar ljusa tider för fyrens framtid<br />
som den finländska fyrhistoriens budbärare och nyväckare av<br />
gamla traditioner, exempelvis talkoandan.
TaLKooväEn<br />
TunnELMia<br />
Lenita Tynkkynen löysi aikoinaan Söderskärin netistä<br />
ja huomasi, että majakalle tarvitaan talkooväkeä. Nyt jo<br />
toistamiseen majakan kimpussa uurastava Lenita viihtyy<br />
saarella ja viettää siellä mielellään myös lomansa.<br />
Hän odottaa remonttilauantain iltaa päästäkseen muiden<br />
kanssa torniin laulamaan. ”Laulu kaikaa komeasti<br />
tornin kiviseinistä”, hän sanoo jo kerran tämän akustisen<br />
elämyksen kokeneena.<br />
Suolaa ikkunasyvennyksestä rapsuttava Vilma<br />
kertoo löytäneensä Söderskärin toimiessaan parina<br />
kesänä Royal Linen oppaana, tarjoilijana ja kansimiehenä.<br />
Viime kesänä hän vietti saarella parin viikon<br />
loman ja on nyt jäämässä töihin luodolle. ”Hurahdin<br />
täysin tähän luontoon ja hiljaisuuteen”, Vilma huokaa.<br />
Matkailualaa opiskeleva Pihla Maunula on toinen<br />
kesätöihin jäävä opas. Hän tietää jo nyt, että saarella<br />
tehdään toki paljon muutakin kuin kierrätetään turisteja<br />
majakkatornissa. ”Teen mielelläni ihan mitä vaan.<br />
Söderskärin historia on luettu ja lintuja opettelen parhaillaan”,<br />
Pia sanoo.<br />
Meripartiolainen Marikka on talkoissa ensimmäistä<br />
kertaa ja pyrkii saarelle osa-ajaksi töihin. Neuvottelut<br />
ovat vielä kesken.<br />
Saija Niinimäki on tutustunut majakkasaareen<br />
ystävän matkassa. Ensimmäisen päiväretkensä jälkeen<br />
Saija suunnisti pian uudelleen saarelle jääden<br />
sinne myös yöksi. ”Kokemus oli huikaiseva ja päätin jo<br />
silloin, että tulen tänne talkoisiin heti kun pääsen”, Saija<br />
sanoo kalkkikivivelliä kasvoiltaan pyyhkiessään.<br />
Söderskärin puuhanainen ja oppaana toimiva<br />
Kati Laitila eksyi luodolle ystävänsä Eilan houkuttelemana.<br />
”Kun astuin maihin, mykistyin. En voinut puhua<br />
moneen tuntiin mitään. Sydämessäni jysähti. Olin löytänyt<br />
paikan, jota koko kehoni oli tietämättään kaivannut.<br />
Tästä on tullut minulle elämäntapa”, Kati selvittää.<br />
Martti Heikinheimo on vieraillut Söderskärillä jo<br />
70-luvulla opiskeluvuosinaan meteorologian ainejaksojen<br />
merkeissä. Hän on seurannut luodolla arktista<br />
muuttoa ja toteaa, että Söderskär on perinteinen lintujen<br />
seuraamiseen soveltuva paikka. Vaimonsa Pirkon<br />
kanssa he vierailevat joka kesä Lågskärillä, josta on<br />
tullut koko perheen kesäinen ”majakkakoti”.<br />
Eila-emäntä, joka ei nyt ollut saarella, on houkutellut<br />
myös nyt emäntänä hääräävän Seijan töihin<br />
saarelle. ”Menossa jo kolmas kesä. Viime kesänä olin<br />
töissä 10 viikonloppua ja koko heinäkuun. Työt eivät<br />
rasita, vaikka olot ovat hieman alkeelliset. Täällä on<br />
aina vain niin hauskaa”, hän sanoo ja muistuttaa, että<br />
keittiön vakituisiin bravuureihin kuuluvat iltaisin letut,<br />
kermavaahto ja hyvä hillo.<br />
Kesäkuun alussa vanhaan kalavajaan on avautunut<br />
valokuvaaja Markus Varesvuon lintuaiheinen näyttely.<br />
I början av juni har öppnats fotografen Markus Varesvuos<br />
utställning med fågelmotiv i det gamla fiskeskjulet.<br />
STäMningEn<br />
BLand TaLKofoLKET<br />
Lenita Tynkkynen hittade i tiden Söderskär på nätet<br />
och observerade att det behövs talkofolk för fyren.<br />
Lenita, som nu jobbar andra gången på fyrskäret, trivs<br />
på Söderskär och firar gärna även sin semester här. Hon<br />
väntar på renoveringslördagens kväll för att tillsammans<br />
med de andra få sjunga i tornet. ”Sången ekar så mäktigt<br />
från granitväggarna i tornet”, säger hon, som redan<br />
en gång fått uppleva den här akustiska sensationen.<br />
Vilma, som skrapar salt från en fönsternisch, berättar<br />
att hon hittade Söderskär när hon under ett par par<br />
somrar jobbade som guide, servitör och matros på Royal<br />
Line. Senaste sommar firade hon semester på Söderskär<br />
under ett par veckor och nu har hon för avsikt att<br />
stanna här för att jobba. ”Jag har blivit helt frälst av naturen<br />
och tystnaden här”, suckar Vilma.<br />
Pihla Maunula, som studerar i turistbranschen, är<br />
också hon en guide som stannar kvar på sommararbete.<br />
Hon vet redan nu att det görs en hel del annat<br />
på Söderskär än cirkuleras i fyrtornet med turister. ”Jag<br />
jobbar gärna med vad som helst. Jag har läst Söderskärs<br />
historia och som bäst försöker jag lära mig fåglar”,<br />
säger Pihla.<br />
Sjöscouten Marikka är med på talkot första gången<br />
och vill jobba på deltid på skäret. Underhandlingarna är<br />
ännu på hälft.<br />
Saija Niinimäki har lärt känna fyrskäret tillsammans<br />
med en vän. Efter sin första dagsutflykt återvände Saija<br />
snart på nytt och stannade då även över natten. ”Erfarenheten<br />
var svindlande och jag beslöt redan då att jag<br />
kommer hit på talko så fort jag bara kan”, säger Saija<br />
medan hon torkar av kalkstensvälling från ansiktet.<br />
Söderskär eldsjäl Kati Laitila, som fungerar som<br />
guide, förirrade sig till Söderskär lockad av sin vän Eila.<br />
”När jag klev iland så förstummades jag. Jag kunde inte<br />
säga ett ord på många timmar. Det skrällde till i mitt<br />
hjärta. Jag hade hittat platsen till vilken hela min kropp<br />
omedvetet hade längtat. Det här har blivit en livsstil för<br />
mig”, förklarar Kati.<br />
Martti Heikinheimo har besökt Söderskär redan<br />
på 70-talet under sin studietid i tecknet av ämnesperioderna<br />
i meteorologi. Han har på skäret följt med den<br />
arktiska flyttningen och konstaterar att Söderskär traditionellt<br />
är en lämplig plats för fågelskådning. Tillsammans<br />
med sin hustru Pirkko besöker de varje sommar<br />
Lågskär, som har blivit hela familjens ”fyrhem” sommartid.<br />
Husmor Eila, som inte nu var ute på Söderskär,<br />
har också lockat Seija, som även hon nu bestyr som<br />
husmor, att komma ut till skäret för att jobba. ”På gång<br />
är redan den tredje sommaren. Senaste sommar knogade<br />
jag här tio veckoslut och hela juli. Arbetet är inte<br />
ansträngande trots att förhållandena är en aning primitiva.<br />
Här är alltid så trevligt”, säger hon och påpekar att det till<br />
kökets bestående bravurnummer på kvällarna hör plättar, vispgrädde<br />
och god sylt.<br />
15
16<br />
Kysy – me vastaamme • Fråga – vi svarar<br />
TEEMana ELinaiKaKErroin<br />
TEMa LivSLängdSKoEfficiEnT<br />
<strong>Albatrossi</strong>-lehden viime numerossa kerrottiin elinaikakertoimesta, joka vaikuttaa vuoden<br />
<strong>2010</strong> alusta vanhuuseläkkeen määrään. Artikkeli on herättänyt merenkulkijoiden<br />
piirissä lisäkysymyksiä muun muassa siitä, koskeeko elinaikakerroin myös merenkulkijoita<br />
ja miksi, sekä paljonko vaikutus on euroina. Esitettyihin kysymyksiin vastaavat<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n eläkeasiantuntijat.<br />
I senaste nummer av Albatrossen berättade vi om livslängdskoefficienten, som från<br />
början av <strong>2010</strong> påverkar ålderspensionens belopp. Artikeln har i kretsen av sjöfarare<br />
väckt ytterligare frågor, bl.a. om huruvida livslängdskoefficienten berör även<br />
sjöfararna och varför, samt hur stor inverkan den har uttryckt i euro. Sjömanspensionskassans<br />
pensionssakkunniga svarar på de ställda<br />
frågorna.<br />
Mikä on elinaikakerroin?<br />
Elinaikakerroin määritetään jokaiselle ikäluokalle sinä<br />
vuonna, jolloin ikäluokka täyttää 62 vuotta. Jos jää eläkkeelle<br />
ennen 62 vuoden ikää, käytetään eläkkeen alkamisvuodelle<br />
vahvistettua kerrointa.<br />
Kerroin perustuu kunkin ikäluokan eliniän muutokseen verrattuna<br />
vuonna 1947 syntyneisiin. Jos ikäluokan elinikä pitenee,<br />
tulevaa kuukausieläkettä pienennetään elinaikakertoimella. Jos<br />
elinikä lyhenee, kuukausittain maksettava eläke vastaavasti kasvaa.<br />
Miksi elinaikakerroin on säädetty?<br />
Suomalaisten elinikä on viime vuosikymmenten aikana<br />
pidentynyt reippaasti. Kolmenkymmenen viime vuoden aikana<br />
naisten keskimääräinen elinikä on pidentynyt viidellä ja miesten<br />
kuudella vuodella. Elinaikakertoimen avulla pyritään hillitsemään<br />
eliniän pidentymisestä johtuvaa eläkekustannusten<br />
kasvua. Eläkevarojen tulee jatkossakin riittää työntekijöiden<br />
elämän loppuun saakka.<br />
Onko merenkulkijoiden odotettavissa oleva<br />
elinikä lyhyempi kuin muiden suomalaisten?<br />
Merenkulkijoiden odotettavissa oleva elämän pituus ei näytä<br />
poikkeavan muiden suomalaisten eliniästä.<br />
Keitä elinaikakerroin koskee?<br />
Eduskunnan tahdon mukaisesti elinaikakerroin koskee kaikkia<br />
työntekijöitä eläkejärjestelmästä riippumatta. Mitään poikkeuksia<br />
tästä ei ole, eikä yksikään ammattiryhmä ole voinut<br />
jäädä tämän ulkopuolelle.<br />
Entä, jos elinaikakerrointa ei olisi?<br />
Silloin eläkevarojen riittävyys olisi ollut pakko turvata muilla<br />
keinoin. Vaihtoehtoja on pääasiassa kaksi:<br />
• Eläkevakuutusmaksua – myös MEL-maksua – pitäisi<br />
korottaa huomattavasti nykyisestä.<br />
• Kullekin ikäluokalle erikseen määrättäisiin oma nykyistä<br />
korkeampi eläkeikä. Myös muita etuja jouduttaisiin leikkaamaan,<br />
jotta rahat riittäisivät entistä pidemmäksi ajaksi.<br />
Varteenotettava vaihtoehto olisi tietysti tehdä molempia:<br />
sekä korottaa vakuutusmaksuja että korottaa eläkeikää ja leikata<br />
eläke-etuja.<br />
Vad är livslängdskoefficienten?<br />
Livslängdskoefficienten fastställs för varje årsklass det år då årsklassen<br />
fyller 62 år. För den som går i pension före 62 års ålder används för<br />
pensionens begynnelseår fastställd koefficient.<br />
Koefficienten grundar sig på livslängdens förändring för respektive<br />
årsklass i jämförelse med år 1947 födda. Om åldersklassen livslängd<br />
förlängs minskas den kommande månadspensionen med livslängdskoefficienten.<br />
Om livslängden förkortas stiger den månatligen<br />
betalade pensionen på motsvarande sätt.<br />
Varför har det föreskrivits om<br />
livslängdskoefficienten?<br />
Under de senaste decennierna har finländarnas livslängd blivit rejält<br />
längre. Under de trettio senaste åren har kvinnornas genomsnittliga<br />
livslängd förlängts med fem och männens med sex år. Med hjälp av<br />
livslängdskoefficienten försöker man dämpa pensionskostnadernas<br />
av livslängdens förlängning orsakade tillväxt. Pensionsmedlen ska<br />
även i fortsättningen räcka till ända till slutet av arbetstagarnas liv.<br />
Är sjöfararnas förväntade livslängd kortare<br />
än övriga finländares?<br />
Sjöfararnas förväntade livslängd ser inte ut att avvika från övriga<br />
finländares livslängd.<br />
Vilka berörs av livslängdskoefficienten?<br />
Enligt riksdagens vilja gäller livslängdskoefficienten för alla arbetstagare<br />
oberoende av pensionssystem. Något undantag från detta<br />
finns inte och inte en enda yrkesgrupp har kunnat lämna sig utanför<br />
det här.<br />
Hur skulle det gå om det inte fanns<br />
någon livslängdskoefficient?<br />
Då hade det varit nödvändigt att säkerställa pensionsmedlens tillräcklighet<br />
på något annat sätt. Alternativen är i huvudsak två:<br />
• Pensionspremien – även SjPL-premien – höjs betydligt från sin<br />
nuvarande nivå.<br />
• Separat för respektive årsklass fastslås en egen högre pensionsålder.<br />
Man skulle även vara tvungen att skära ner andra förmåner för<br />
att medlen ska räcka till för en ännu längre tid.<br />
Ett beaktansvärt alternativ vore givetvis att vidta båda åtgärderna:<br />
höja såväl premierna som pensionsåldern och skära pensionsförmåner.
Koskisiko etujen huononnus ja eläkeiän nosto<br />
myös merenkulkijoita?<br />
Ehdottomasti. Merenkulkijoiden kaikkia muita suomalaisia<br />
alempia eläkeikiä jouduttaisiin aivan varmasti korottamaan.<br />
Nykyisin merenkulkijoilla on meripalvelun pituudesta riippuen<br />
mahdollisuus jäädä eläkkeelle selvästi aikaisemmin kuin muilla<br />
työntekijöillä.<br />
Miten elinaikakertoimen vaikutuksen<br />
voi kumota?<br />
Elinaikakertoimen vaikutuksen voi korvata jatkamalla työssä.<br />
Eläkettä karttuu koko ajan työssä ollessa lisää. Ikävälillä 53–62<br />
karttuma on 2 prosenttia vuodessa ja siitä eteenpäin aina 68<br />
vuoden ikään saakka eläkettä karttuu 4,5 prosenttia vuodessa.<br />
Kuinka paljon elinaikakerroin vaikuttaa<br />
eläkkeeseeni?<br />
Esimerkiksi vuonna 2012 elinaikakerroin pienentäisi eläkkeitä<br />
2,2 prosenttia. 2.000 euron kuukausieläkkeessä vaikutus<br />
on 44 euroa. Tämä vastaa alle 63 vuoden ikäisille työskentelyä<br />
kahdeksan kuukautta ja 63 täyttäneille kolme kuukautta<br />
pidempään. Vuonna 2015 pienennys olisi 4,4 prosenttia, eli<br />
2.000 euron eläkekertymää se pienentäisi 88 euroa.<br />
Vaadittava lisätyöskentely alle 63-vuotiaana on selvästi<br />
suurempi, mikä johtuu 63 vuoden iässä alkavasta 4,5 prosentin<br />
kannustekarttumasta.<br />
Miten tiedän tulevan eläkkeeni määrän?<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n Loki-verkkopalvelussa voi laskea<br />
arvion omasta eläkkeestään niin omassa ansaitussa eläkeiässä<br />
kuin siitä eteenpäin missä iässä tahansa. Laskurilla voi myös<br />
kokeilla, miten työssä jatkaminen vaikuttaa kuukausieläkkeen<br />
määrään. Näin on mahdollista suunnitella omaa eläkkeelle siirtymistä<br />
pitkälläkin tähtäimellä. Loki-palveluun kirjaudutaan omilla<br />
verkkopankkitunnuksilla tai HST-kortilla.<br />
Eläkearvion voi pyytää lähettämään myös postitse, jos<br />
internetiä ei ole käytössä.<br />
Miksi minulle tulleella eläkeotteella on pienempi<br />
kuukausieläkkeen määrä kuin aiemmin<br />
saamassani eläkearviossa?<br />
Eläkeote kertoo edellisen vuoden loppuun mennessä kertyneen<br />
eläkkeen, mutta Loki-palvelussa eläkelaskurilla tai aiemmin<br />
saadussa eläkearviossa on huomioitu eläkeikään jäljellä<br />
oleva aika ja siitä kertyvä eläke. Sen sijaan tämän vuoden syksyllä<br />
lähetettävään työeläkeotteeseen on lisätty oman eläkeiän<br />
mukainen eläkearvio kaikille yli 50-vuotiaille.<br />
Skulle en försämring av förmåner och en höjning<br />
av pensionsåldern även gälla sjöfararna?<br />
Absolut. Sjöfararnas pensionsåldrar, som är lägre än alla andra<br />
finländares, skulle vi alldeles säkert också vara tvungna att höja. För<br />
närvarande har sjöfararna, beroende på sjötjänstens längd, möjlighet<br />
att gå på pension klart tidigare än andra arbetstagare.<br />
Hur kan livslängdskoefficientens<br />
inverkan kullkastas?<br />
Livslängdskoefficientens inverkan kan motverkas genom att fortsätta<br />
i arbetet. Pension intjänas under hela den tid du är i arbete. I<br />
åldersperioden 53–62 år är intjäningsprocenten 2 % per år och därifrån<br />
vidare ända till 68 års ålder intjänas 4,5 % pension per år.<br />
Hur mycket påverkar livslängdskoefficienten<br />
min pension?<br />
T.ex. år 2012 skulle livslängdskoefficienten minska pensionerna<br />
med 2,2 %. För en 2.000 euro stor månadspension är effekten 44<br />
euro. Det här motsvarar för under 63 år gamla personer åtta månaders<br />
arbete och för 63 år fyllda tre månader längre. År 2015 skulle<br />
minskningen vara 4,4 %, dvs. en intjänad pension på 2.000 euro<br />
skulle minska med 88 euro.<br />
Det av under 63 år gamla fordrade extra arbetet är klart större,<br />
vilket beror på den sporrande 4,5 % stora intjäningsprocent som<br />
gäller från 63 års ålder.<br />
Hur vet jag hur stor min kommande pension är?<br />
På Sjömanspensionskassans Loggtjänst på nätet kan man göra<br />
en uppskattning av sin egen pension både i den egna intjänade<br />
pensionsåldern och därifrån framåt i vilken ålder som helst. Med<br />
hjälp av räkneverket kan man också räkna ut hur ett fortsatt arbete<br />
inverkar på månadspensionens belopp. Så här är det möjligt att<br />
planera den egna pensioneringstiden på lång sikt. Till Loggtjänsten<br />
loggar man in med egen nätbankskod eller elektroniskt ID-kort.<br />
Det går även att be om att få en uppskattning av pensionen per<br />
post om inte internetkontakt är disponibel.<br />
Varför är beloppet för min månadspension mindre<br />
på det pensionsutdrag som nu kommit till mig än<br />
på de pensionsberäkningar jag fått tidigare?<br />
Pensionsutdraget berättar om den pension som intjänats fram<br />
till slutet av föregående år, medan den av Loggtjänstens räkneverk<br />
eller i tidigare pensionsutdrag erhållna uppskattningen av pensionen<br />
har beaktat kvarvarande tid till pensionsåldern och under denna tid<br />
intjänad pension. I det arbetspensionsutdrag som sänds ut inkommande<br />
höst ingår däremot även en beräkning av pensionen enligt<br />
egen pensionsålder för alla över 50 år gamla sjöfarare.<br />
17
18<br />
Tartu verkkoon ja tee arvio<br />
ELäKELaSKuriLLa<br />
tulevan eläkkeesi määrästä<br />
nappa tag i nätet och uppskatta<br />
din kommande pension med<br />
PEnSionSräKnarEn<br />
Tartu verkkoon<br />
www.merimieselakekassa.fi<br />
www.sjomanspensionskassan.fi<br />
Nappa tag i nätet<br />
näin KäTEväSTi SE Käy!<br />
Eläkelaskuri laskee arvion tulevan vanhuuseläkkeesi määrästä sekä laskee eläkeikäsi.<br />
Voit vertailla, miten eläkkeesi määrä muuttuu sen mukaan, siirrytkö eläkkeelle ansaitussa<br />
eläkeiässä vai jatkatko töissä pidempään.<br />
Så här BEhändigT går dET!<br />
Pensionsräknaren gör en beräkning av din kommande ålderspension samt räknar ut din<br />
pensionsålder. Du kan göra jämförelser av hur din pension förändras beroende på om du<br />
går i pension vid intjänad pensionsålder eller om du ännu fortsätter i arbetet.<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n verkkosivuston<br />
www.merimieselakekassa.fi etusivulta<br />
löydät sähköisten palvelujen<br />
valikon. Valitse Loki-palvelu.<br />
På Sjömanspensionskassans webbsajts<br />
www.sjomanspensionskassan.fi,<br />
framsida hittar du en meny för<br />
elektroniska tjänster. Välj Logg-tjänsten.
Loki-palvelu edellyttää tietosuojasi<br />
varmistamiseksi tunnistautumista.<br />
Sen voit tehdä joko sähköisen henkilökortin<br />
(HST) avulla tai käyttämällä<br />
verkkopankkitunnustasi.<br />
Nyt olet päässyt Loki-palvelun etusivulle.<br />
Sivulla näkyvät etu- ja sukunimesi sekä<br />
syntymäaikasi ja sosiaaliturvatunnuksesi.<br />
Päästäksesi eläkelaskuriin valitse ylävalikosta<br />
Eläkepalvelut.<br />
huoM! oBS!<br />
Kaikkien Sähköinen eläkeote -valinnan<br />
verkkosivuilla 30.10.<strong>2010</strong> mennessä<br />
tehneiden kesken arvotaan kahden hengen<br />
kaupunkiloma (arvo 700 euroa).<br />
Logg-tjänsten förutsätter identifiering för<br />
att säkerställa ditt integritetsskydd. Den<br />
kan du göra antingen med elektroniskt<br />
ID-kort eller genom att använda din egen<br />
nätbankskod.<br />
Nu har du kommit till Logg-tjänstens<br />
framsida. På sidan kan du se ditt för- och<br />
släktnamn samt ditt födelsedatum och din<br />
personbeteckning. För att komma till pensionsräknaren<br />
ska du i menyn upptill välja<br />
Pensionstjänster.<br />
Mellan alla som senast den 30.10.<strong>2010</strong> har valt<br />
ett Elektroniskt pensionsutdrag på nätet<br />
utlottas en stadssemester för två personer<br />
(värde 700 euro).<br />
>><br />
19
20<br />
Eläkepalvelut-sivun vasemman reunan<br />
valikossa näkyvät <strong>Merimieseläkekassa</strong>n<br />
kaikki saatavilla olevat sähköiset eläkepalvelut.<br />
Valitse Eläkelaskuri.<br />
Päätä ensin, haluatko arvion vanhuuseläkkeestäsi vai<br />
varhennetusta vanhuuseläkkeestä. Valitse oikea vaihtoehto<br />
ja klikkaa painiketta ”Laske eläkearvio”.<br />
(Muita eläkelajeja koskevia tiedusteluja varten sivulla<br />
on linkkiyhteys, jota klikkaamalla pääset valitsemaan<br />
ja täyttämään haluamasi lomakkeen.)<br />
Nähtävissäsi on nyt eläkeikäsi sekä arvio valitsemasi<br />
eläkelajin mukaisesta eläkkeestä. Pääset vertailemaan<br />
työvuosien lisäämisen tai vähentämisen vaikutusta<br />
eläkkeesi arvioituun määrään syöttämällä sivun<br />
alareunan ruudukkoon erilaisia eläkeikävaihtoehtoja.<br />
Arviot ovat suuntaa antavia. Eläkkeen tarkka määrä<br />
voidaan laskea vasta, kun olet siirtymässä eläkkeelle.<br />
I menyn till vänster på sidan Pensionstjänster<br />
kan du se alla tillgängliga elektroniska<br />
pensionstjänster. Välj Pensionsräknaren.<br />
Beslut dig först för om du vill ha en beräkning av din<br />
ålderspension eller av förtida ålderspension. Välj rätt<br />
alternativ och klicka på ”Beräkna pension”.<br />
(För förfrågningar om andra pensionsslag finns det<br />
en länkförbindelse på sidan. Du kan välja genom att<br />
klicka på länkförbindelsen. Då öppnas valmöjligheter<br />
och du kan fylla i önskad blankett.)<br />
Du kan nu se din pensionsålder samt en uppskattning<br />
av pensionen enligt det pensionsslag du<br />
valde. Du kan jämföra effekten av att öka eller minska<br />
antalet arbetsår på din uppskattade pension genom<br />
att mata in olika alternativ för pensionsåldern i rutfältet<br />
på sidans nedre kant.<br />
Uppskattningarna är riktgivande. Pensionens exakta<br />
storlek kan beräknas först när du definitivt går i<br />
pension.
Saaristo tutuksi<br />
– hyPPää yhTEySaLuKSEn KyyTiin<br />
Lär känna skärgården<br />
– STig oMBord<br />
På förBindELSEfarTygET<br />
Suomen saaristoa ei syyttä kehuta maailman kauneimmaksi. Tänä kesänä<br />
ei kannata matkata merta edemmäs kalaan, vaan nauttia kotikulmien suvisesta<br />
saaristosta. Nyt se on entistäkin vaivattomampaa, sillä saaristoalueen<br />
yhteysalukset muuttuivat viime vuoden syyskuussa maksuttomiksi myös<br />
matkailijoille.<br />
Inte utan skäl sägs det att Finlands skärgård är världens vackraste. Den här<br />
sommaren lönar det sig inte att gå över ån efter vatten. Bättre att njuta av<br />
skärgårdssommaren i hemtrakterna. Nu är det därtill enklare än tidigare för i<br />
september ifjol blev förbindelsefartygen i skärgårdsområdet avgiftsfria även<br />
för turister.<br />
Saaristomeren tuhannet ja taas tuhannet saaret ja niiden<br />
monimuotoinen luonto tekevät alueesta ainutlaatuisen maailmassa.<br />
Pelkästään Turun saaristoon kuuluu yli 20 000 saarta<br />
ja luotoa – valinnan varaa tutustumisen kohteiksi siis riittää.<br />
SaariSToMErEn aLuEiSTa Laajin on Länsi-Turunmaa, joka<br />
käsittää Houtskärin, Iniön, Korppoon, Nauvon sekä Paraisten<br />
alueet. Paraisilta alkaa 80 kilometrin pituinen Saaristotie (tie<br />
nro 180), joka jatkuu Nauvon ja Korppoon kautta Houtskäriin ja<br />
kesäisin lauttayhteyden kautta Iniöön asti. Läntinen saaristoalue<br />
jatkuu uloimpiin luotoihin saakka ja tarjoaa matkailijoille monenlaista<br />
nähtävää – esimerkiksi komean Jurmon kivisaaren Korppoossa<br />
tai Suomen vanhimman majakan Utössä.<br />
Itäisempään Saaristomeren alueeseen kuuluvat Kemiönsaari<br />
saaristoineen (Dragsfjärd, Kemiö ja VästanFjärd) sekä Salon kaupunkiin<br />
kuuluva Särkisalo. Kemiönsaaresta löytyy muun muassa<br />
monia mielenkiintoisia kulttuurikohteita.<br />
Korppoon ja Nauvon eteläpuolelta alkaa laaja Saaristomeren<br />
kansallispuisto, jossa alueen luontoon voi tutustua esimerkiksi<br />
lukuisten luontopolkujen opastuksella. Kansallispuiston luontokeskus<br />
Sinisimpukka sijaitsee Kemiönsaarella Kasnäsissä.<br />
SaariSToSSa LiiKKuMiSEEn ET TarviTSE omaa venettä – tai<br />
edes autoa – sillä saarelta toiselle pääsee liikkumaan kätevästi<br />
yhteysaluksilla.<br />
Yhteysalusliikenne muuttui viime syyskuussa maksuttomaksi<br />
kaikille. Sitä ennen liikenne on ollut maksullista muille kuin saaris-<br />
Teksti I Text: Ursula Aaltonen Kuvat I Foto: Lauri Hokkinen, Future Image Bank<br />
Skärgårdshavets tusende och åter tusende öar, holmar och<br />
skär och mångfalden i naturen på dem gör området unikt i<br />
världen. Enbart i Åbo skärgård finns det över 20 000 öar och<br />
skär – det finns sålunda gott om objekt att bekanta sig med.<br />
dEn STörSTa av rEgionErna i Skärgårdshavet är Väståboland,<br />
som omfattar Houtskär, Iniö, Korpo, Nagu och Pargas.<br />
Från Pargas utgår den 80 kilometer långa Skärgårdsvägen (väg nr<br />
180), som fortsätter via Nagu och Korpo till Houtskär och sommartid<br />
via färjförbindelse ända till Iniö. Det västra skärgårdsområdet<br />
fortsätter ända till de yttersta skären i havsbandet och erbjuder<br />
turisterna många slag av sevärdheter – exempelvis den säregna<br />
steniga ön Jurmo i Korpo eller vårt lands äldsta fyr på Utö.<br />
Till den östliga delen av Skärgårdshavet hör Kimitoön jämte<br />
skärgård (Dragsfjärd, Kimito, Västanfjärd och Hitis) samt Finby,<br />
som hör till Salo stad. På Kimitoön finns det bl.a. många intressanta<br />
kulturella utflyktsmål.<br />
Söderom Korpo och Nagu breder Skärgårdshavets nationalpark<br />
ut sig. På många av öarna finns det naturstigar som berättar<br />
för vandraren om naturen i området. Nationalparkens naturum<br />
Blåmusslan finns i Kasnäs på Kimitoön.<br />
du BEhövEr inTE EgEn BåT – eller ens bil – för att röra dig i Skärgårdshavet<br />
för förbindelsebåtarna för dig behändigt från ö till ö.<br />
Förbindelsebåtarnas trafik blev i september ifjol avgiftsfri för<br />
alla. Före det hade trafiken varit avgiftsbelagd för andra än de<br />
bofasta invånarna i skärgården. Avgiftsbelagda är dock fortfa- >><br />
21
22<br />
ton pysyville asukkaille. Maksullisia ovat kuitenkin edelleen tuetun<br />
liikenteen alukset, joita on Saaristomerellä kaksi, Saariston<br />
Rengastiellä liikennöivä m/s Antonia sekä Nauvon ja Rymättylän<br />
välillä liikennöivä m/s Linta.<br />
Yhteysaluksien koot vaihtelevat suuresti – pienimpiin matkustajia<br />
mahtuu vain kymmenkunta, kun suurimpiin voidaan<br />
ottaa kerralla yli 200 matkustajaa. Suurimpien yhteysalusten<br />
kyytiin pääsee myös autolla.<br />
SaariSTon rEngaSTiE on helpoin tapa tutustua Turun saaristoon.<br />
Noin 250 kilometriä pitkä Rengastie kulkee useimpien<br />
Saaristomeren ja sen lähistön kuntien läpi. Kokonaisuudessaan<br />
kesäkuun alusta elokuun loppuun auki olevan Rengastien varrella<br />
on yhteensä kahdeksan lauttaa tai yhteysalusta.<br />
Useimmiten matka Saariston Rengastielle alkaa Turusta.<br />
Reitin ehtii kiertää autolla vaikka päivässä, mutta mielenkiintoista<br />
nähtävää ja koettavaa riittää helposti myös useamman<br />
päivän matkalle. Rengastien pääreitti sisältää neljä eripituista<br />
merimatkaa maantielautoilla, kolme lyhyempää ylitystä lossilla<br />
sekä Houtskarin ja Iniön välisen, noin tunnin mittaisen yhteysalusmatkan<br />
m/s Antonialla.<br />
Reitiltä voi – ja kannattaa – poiketa myös pidemmälle ulos<br />
saaristoon. Esimerkiksi Nauvosta liikennöivällä yhteysalus m/s<br />
Eivorilla pääsee Aspön, Nötön, Jurmon ja Utön saarille. Matka<br />
Utöseen kestää noin neljä tuntia, lähemmille saarille vähemmän.<br />
Laivaan mahtuu noin 200 matkustajaa ja siellä on myös ravintola.<br />
Itäisellä Saaristomerellä Hiittisten saaristossa liikennöivä<br />
m/s Rosala II kulkee Kasnäsistä muun muassa Taalintehtaalle,<br />
Öröön ja Vänöön. Alukselle mahtuu reilut sata matkustajaa, ja<br />
mukaan voi ottaa myös auton. Hiittisten alueella liikennöi myös<br />
yhteysalus m/s Taxen.<br />
oivaLLinEn vaihToEhTo pikaisemmalle saaristovisiitille<br />
on noin sadan kilometrin mittainen Pikku Rengastie. Reitin voi<br />
kulkea kesäaikaan Turusta Paraisten kautta Nauvoon ja sieltä<br />
Rymättylän ja Naantalin kautta takaisin. Lyhyydestään huolimatta<br />
Pikku Rengastie sisältää kolme merimatkaa, joista yksi<br />
kuljetaan Rymättylän ja Nauvon välillä liikennöivällä yhteysalus<br />
m/s Lintalla. Matkan varrella voi poiketa historialliseen ja luonnonkauniiseen<br />
Seilin saareen, jossa Linta myös pysähtyy.<br />
Erityisesti polkupyörällä tai moottoripyörällä liikkuvalle sopii<br />
hyvin yhteysalus m/s Kivimo, joka liikennöi Velkuan ja Rymättylän<br />
saaristoissa. Pyörä on muutoinkin hyvä vaihtoehto saaristossa<br />
liikkumiseen – pyöräilijöille on tarjolla paljon opastettuja<br />
reittivaihtoehtoja, ja polkupyöriä voi myös vuokrata reitin varrelta.<br />
Saariston Rengastiestä ja Pikku Rengastiestä on ilmestynyt<br />
oma opaskirja, joka auttaa reittivalinnoissa ja sisältää runsaasti<br />
tietoa ja hyviä vinkkejä matkan varrelle.<br />
rande fartyg som trafikerar i den finansiellt understödda trafiken. I<br />
Skärgårdshavet finns det två sådana fartyg, m/s Antonia som trafikerar<br />
på Skärgårdens Ringväg samt m/s Linta som går i trafik mellan<br />
Nagu och Rimito.<br />
Förbindelsefartygens storlek varierar mycket. Ombord på de<br />
minsta förbindelsebåtarna ryms det inte fler passagerare än ett tiotal<br />
medan de större fartygen kan ta över 200 passagerare. De största<br />
förbindelsefartygen transporterar även bilar.<br />
SKärgårdEnS ringväg är det enklaste sättet att bekanta sig<br />
med Åbo skärgård. Den omkring 250 kilometer långa Ringvägen<br />
löper genom de flesta av kommunerna i Skärgårdshavet och dess<br />
omgivning. Längs med Ringvägen, som i sin helhet är öppen från<br />
början av juni till slutet av augusti, finns det totalt åtta färjor eller förbindelsefartyg.<br />
Färden till Skärgårdens Ringväg börjar oftast från Åbo. Med bil<br />
kan ringvägen nog avverkas på en dag, men längs med vägen finns<br />
det lätt tillräckligt med intressanta sevärdheter och upplevelser också<br />
för en flera dagars resa. Ringvägens huvudsträckning omfattar fyra<br />
sjöfärder av olika längd med landsvägsfärjor, tre korta överfarter med<br />
färja samt en omkring en timmes färd mellan Houtskär och Iniö med<br />
förbindelsefartyget m/s Antonia.<br />
Från rutten både kan man och lönar det sig att göra avstickare<br />
längre ut i skärgården. T.ex. med förbindelsefartyget m/s Eivor som<br />
utgår från Nagu kommer man till Aspö, Nötö, Jurmo och Utö. Resan<br />
ända till Utö tar ca fyra timmar, till de närmare öarna kortare tid. Fartyget<br />
tar omkring 200 passagerare och ombord finns det även restaurang.<br />
I den östliga delen av Skärgårdshavet trafikerar m/s Rosala II i<br />
Hitis skärgård. Fartyget utgår från Kasnäs och anlöper bl.a. Dalsbruk,<br />
Örö och Vänö. Fartyget tar drygt hundra pasagerar och kan även ta<br />
bilar. I Hitisområdet trafikerar även förbindelsebåten m/s Taxen.<br />
ETT förTräffLigT aLTErnaTiv för en snabbvisit i skärgården<br />
är den ca hundra kilometer långa Lilla Ringvägen. Sommartid kan<br />
turen gå från Åbo via Pargas till Nagu och därifrån till Rimito och via<br />
Nådendal tillbaka. Trots att Lilla Ringvägen är kort omfattar den tre<br />
sjöresor. En av dessa sker med förbindelsefartyget m/s Linta, som<br />
trafikerar sträckan Rimito–Nagu. Under sjöresan kan en avstickare<br />
göras till historiska och natursköna Själö, där även Linta gör ett<br />
uppehåll.<br />
Särskilt för den som rör sig med cykel eller motorcykel lämpar<br />
sig förbindelsebåten m/s Kivimo mycket bra. Båten trafikerar i Velkua<br />
och Rimito skärgårdar. Cykeln är även annars ett bra alternativt<br />
fortskaffningsmedel i skärgården – cyklisterna erbjuds många<br />
guidade alternativa cykelturer. Cyklar kan också hyras utmed färdlederna.<br />
För Skärgårdens Ringväg och Lilla Ringvägen har det publicerats<br />
en egen guide, som underlättar valet av färdleder samt innehåller<br />
rikligt med fakta och goda tips för färderna.
m/s Antonia<br />
iniö<br />
houTSKari<br />
houTSKär<br />
KuSTavi<br />
guSTafS<br />
m/s Aurora<br />
KorPPoo<br />
KorPo<br />
TaivaSSaLo<br />
TöfSaLa<br />
m/s Eivor<br />
Nötö, Aspö, Björkö, Jurmo, Utö<br />
aSKainEn<br />
viLLnäS<br />
nauvo<br />
nagu<br />
MEriMaSKu<br />
ryMäTTyLä<br />
riMiTo<br />
m/s Linta<br />
Saariston Rengastie<br />
Skärgårdens Ringväg<br />
naanTaLi<br />
nådEndaL<br />
raiSio<br />
Pikku Rengastie<br />
Lilla Ringvägen<br />
ParainEn<br />
PargaS<br />
TurKu<br />
åBo<br />
MuSiiKKia/MuSiK<br />
Korpo Sea Jazz 28.–31.7.<strong>2010</strong><br />
Baltic Sea Jazz, Taalintehdas/Dalsbruk 8.–11.7. <strong>2010</strong> (m/s Rosala II)<br />
Nauvon kamarimusiikkipäivät/Nagu kammarmusikdagar 8.–11.7.<strong>2010</strong><br />
Kansanmusiikkia Houtskarissa/Folkmusik i Houtskär 17.–18.7.<strong>2010</strong><br />
LiSäTiEToa/inforMaTion<br />
www.saaristo.org<br />
www.saaristonrengastie.fi<br />
www. pikkurengastie.fi<br />
www.suomensaaristovaraus.fi<br />
Kaarina<br />
23
24<br />
Teksti ja kuvat I Text och foto: John Nurmisen säätiö<br />
Merenkävijöiden suurmies james cook<br />
En storman bland sjöfarare – james cook<br />
Kapteeni James Cook (1728–1779) oli 1700-luvun suurin<br />
löytöretkeilijä ja erinomainen merenkävijä. Kolmen maailmanympärysmatkansa<br />
aikana hän hahmotti Tyynenmeren<br />
rajat pohjoiselta napapiiriltä eteläiselle napapiirille ja löysi Havaijin.<br />
Hän määritti myös kauan tuntemattomana alueena säilyneen<br />
Beringinsalmen sijainnin.<br />
Cook edisti tutkimusmatkoja tieteellisempään suuntaan: hän<br />
laajensi tietämystä Tyynenmeren maantieteestä, hydrografiasta ja<br />
historiasta. Hän myös tutki ja teki muistiinpanoja alkuperäisväestöstä.<br />
Hänen kartoituksensa oli niin tarkkaa, että sitä käytettiin<br />
vielä 1800-luvulla vertailupohjana Tyynenmeren tutkimuksessa.<br />
Aiempien tutkimusmatkojen pelätyn taudin, keripukin, voittamisen<br />
kunnia kuuluu James Cookille; kolmen matkan aikana ei<br />
yksikään hänen miehistöönsä kuulunut kuollut keripukkiin.<br />
Cookin mallikelpoinen käyttäytyminen kohotti hänet jumalalliseen<br />
asemaan myös alkuperäisväestön keskuudessa.<br />
James Cookin matkat<br />
cookin ensimmäisen matkan (1768–1771) aikana tehtiin niin<br />
tähtitieteellisiä mittauksia Tahitilla kuin kartoitettiin eteläistä<br />
Tyyntämerta. Toisen matkan (1772–1775) tarkoituksena puolestaan<br />
oli etsiä ”suuri eteläinen manner”. Kolmannen matkan<br />
aikana (1776–1780) cookin retkikunta etsi Luoteisväylää.<br />
retki koitui suuren kapteenin kohtaloksi, kun vihamieliset<br />
asukkaat surmasivat hänet havaijilla.<br />
Kapten James Cook (1728–1779) var 1700-talets största<br />
forskningsresande och en ypperlig sjöfarare. Under sina<br />
tre jordenruntseglatser drog han upp gränserna för Stilla<br />
havet från den norra till den södra polcirkeln och upptäckte<br />
Hawaii. Han fastställde också läget för Berings sund, som länge<br />
förblivit ett okänt område.<br />
Cook utvecklade forskningsresorna i en vetenskapligare riktning:<br />
han breddade kunskapen om Stilla havets geografi, hydrografi<br />
och historia. Han undersökte även ursprungsbefolkningen<br />
och gjorde anteckningar om den. Hans kartläggning var så noggrann<br />
att den ännu på 1800-talet användes som jämförelsematerial<br />
vid undersökningar av Stilla havet.<br />
Hedern för besegrandet av skörbjuggen, tidigare forskningsresors<br />
fruktade sjukdom, tillkommer James Cook. Under hans tre<br />
expeditioner dog inte en enda av deltagarna i dem i skörbjugg.<br />
Cooks föredömliga uppträdande upphöjde honom även till en i<br />
det närmaste gudomlig position bland ursprungsbefolkningen.<br />
James Cooks resor<br />
under cooks första resa 1768–1771 utfördes astronomiska mätningar<br />
på Tahiti i samband med kartläggningen av Södra Stilla<br />
havet. Syftet med a andra resan 1772–1775 var igen att söka<br />
”den stora sydliga kontinenten”. under den tredje resan 1776–<br />
1780 sökte cooks expedition nordvästpassagen. under expeditionen<br />
mötte den stora kaptenen sitt öde när fientliga invånare<br />
på hawaii dödade cook.
Matkoja maailman meri lä osa 6<br />
Resor på världens hav del 6<br />
HMS Resolutionin pienoismalli >><br />
resolution toimi james cookin lippulaivana hänen toisen ja kolmannen retkensä<br />
aikana. hiilikuljetuksiin tarkoitettu rahtialus laskettiin vesille Whitbyssä Marquis of<br />
granby -nimisenä 1770. neljä kuukautta myöhemmin kuninkaallinen laivasto osti<br />
aluksen ja nimesi sen drakeksi. vuoden 1771 lopussa 33,7 m pitkä ja 11 m leveä laiva<br />
muutettiin retkikunta-alukseksi laivaston telakalla deptfordissa ja aluksen nimi vaihdettiin<br />
resolutioniksi.<br />
alus palveli monilla Englannin kuninkaallisen laivaston arktisilla retkillä. Se oli<br />
ensimmäinen alus, joka ylitti eteläisen napapiirin vuonna 1773. resolution oli erittäin<br />
hyvin varusteltu. Siinä oli mm. George Azimuth -kompassi, jääankkurit, 24 tykkiä<br />
sekä ajanmukaisin evaporaattori, jolla höyrystettiin merivedestä juomakelpoista vettä.<br />
Miniatyr av HMS Resolution >><br />
resolution fungerade som James Cooks flaggskepp under hans andra och tredje resa.<br />
det för koltransporter avsedda fraktfartyget sjösattes 1770 i Whitby under namnet<br />
marquis of granby. Fyra månader senare förvärvade den kungliga flottan fartyget och<br />
döpte det till drake. i slutet av 1771 omvandlades det 33,7 m långa och 11 m breda<br />
fartyget till ett expeditionsfartyg på flottans varv i Deptford och fartyget fick nu namnet<br />
resolution.<br />
fartyget tjänade under många arktiska expeditioner som genomfördes av Englands<br />
kungliga flotta. år 1773 var resolution det första fartyget som överskred södra<br />
polcirkeln. resolution var ytterst välutrustat. Till utrustningen hörde bl.a. en George<br />
Azimuth -kompass, isankaren, 24 kanoner samt en evaporator av senaste modell<br />
som förångade havsvattnet till drickbart vatten.<br />
26<br />
Koonnut I Sammanställt av Marina Paulaharju<br />
MEL-ELäKEoTTEESEEn oLLaan TyyTyväiSiä<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong> teetti alkuvuodesta <strong>2010</strong> Taloustutkimus<br />
Oy:llä eläkeotetutkimuksen. Tutkimuksen kohderyhmänä olivat<br />
ne eläkekassan työeläkevakuutetut, jotka olivat saaneet MELeläkeotteen<br />
syksyllä 2009.<br />
Tutkimustulosten mukaan 77 % vastaajista oli lukenut otteen<br />
hyvin. MEL-eläkeotteeseen ollaan tyytyväisiä, ja sen koetaan<br />
lisänneen tietoutta oman työeläkkeen tulevasta tasosta. Tietoa<br />
tarvitaan kuitenkin lisää, puolet (54 %) tarvitsee jonkin verran<br />
enemmän tietoa.<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>lta saatavaan tietoon luotetaan – 68 %<br />
luottaa erittäin paljon. Eniten tietoa vastaajat olivat saaneet <strong>Albatrossi</strong>-lehdestä,<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>lta ja MEL-eläkettä koskevista<br />
esitteistä ja tiedotteista. Paperisen otteen sijaan vain 21 %<br />
koki pärjäävänsä pelkällä sähköisellä otepalvelulla. Selvä enemmistö<br />
pitää kuitenkin internetiä hyvänä vaihtoehtona.<br />
Vastaajista vajaa puolet (45 %) pitää kertynyttä eläkettä odotuksia<br />
vastaavan tasoisena. Vain 7 % pitää eläkettä odotuksia<br />
selvästi pienempänä. Työssä jatkaminen on suunnitelmissa vain<br />
23 %:lla. Sen sijaan vajaa puolet (41 %) suunnittelee säästävänsä<br />
aiempaa enemmän.<br />
Kiitämme kaikkia tutkimukseen vastanneita. Tutkimustuloksia<br />
hyödynnetään toiminnan ja MEL-eläkeotteen kehittämistyössä.<br />
Arvonnat on suoritettu ja palkinnot toimitettu voittajille. Onnittelemme<br />
voittajia!<br />
MErEnKuLKija SiirTyy ELäKKEELLE<br />
EnTiSTä MyöhEMMin<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong>n tilastojen mukaan miehistöön kuuluva<br />
merenkulkija jäi keskimääräisesti vuonna 2009 vanhuuseläkkeelle<br />
61 vuoden iässä ja päällystöön kuuluva 62 vuoden iässä.<br />
Kaikkien eläkkeensaajien keskimääräinen ikä siirtyä vanhuuseläkkeelle<br />
oli 61 vuotta. Vanhuuseläkkeelle siirtyminen on viimeisten<br />
kymmenen vuoden aikana myöhentynyt noin 1,5 vuodella.<br />
Huomioitaessa kaikkien eläkkeensaajien keskimääräinen ikä<br />
sekä eläkelajeina myös työkyvyttömyys- ja työttömyyseläkkeet oli<br />
vastaava keskimääräinen eläkkeellesiirtymisikä 57,5 vuotta. Miehistön<br />
osalta luku oli melkein 57 vuotta ja päällystön vähän yli 59<br />
vuotta.<br />
Lisää tietoa <strong>Merimieseläkekassa</strong>n edellisestä toimintavuodesta<br />
löytyy vuoden 2009 vuosikertomuksesta, joka on julkaistu<br />
verkkosivuilla www.merimieselakekassa.fi –> Julkaisut.<br />
viiSaaSTi vESiLLä -näyTTELy WELLaMoSSa<br />
Merikeskus Wellamossa on avattu Suomen Merimuseon uusi<br />
näyttely Viisaasti vesillä. Näyttely on nähtävillä 16.1.2011 saakka<br />
Wellamon aukioloaikoina. Näyttely kertoo turvallisesta liikkumisesta<br />
vesillä kesä- ja talviaikaan.<br />
Näyttelyllä halutaan myös juhlistaa Viisaasti vesillä -kesäkiertueen<br />
20-vuotisjuhlavuotta. Kiertue vierailee kesän aikana noin 30<br />
paikkakunnalla. Vesiturvallisuusnäytöksissä näytetään aidoissa<br />
olosuhteissa, miten pelastetaan hätään joutunut omaa turvallisuutta<br />
vaarantamatta. Lisätietoa www.merikeskuswellamo.fi.<br />
ahvEnanMaan MErihiSToria ESiLLä TuruSSa<br />
Ahvenanmaan merenkulkumuseon museorakennus on peruskorjauksessa<br />
<strong>2010</strong>–2011. Tässä yhteydessä museo saa myös<br />
pitkään kaipaamaansa lisätilaa.<br />
Peruskorjauksen aikana ahvenanmaalaista merihistoriaa ja<br />
-esineistöä on esillä merenkulkumuseon ja Forum Marinum -säätiön<br />
yhteistyönäyttelyssä Turussa. Meidän tiemme on meri -näyttely<br />
on nähtävillä Linnanpuomissa 4.9.2011 saakka. Lisätietoa<br />
näyttelystä ja näyttelyn aukioloajat www.forum-marinum.fi.<br />
Sjöfararna nöjda MEd SjPL-PEnSionSuTdragET<br />
Sjömanspensionskassan lät i början av <strong>2010</strong> Taloustutkimus Oy<br />
utföra en undersökning som gällde pensionsutdraget. Målgrupp<br />
för undersökningen var arbetspensionsförsäkrade i pensionskassan<br />
som hade fått SjPL-pensionsutdraget hösten 2009.<br />
Enligt undersökningens resultat hade 77 % av svararna läst<br />
utdraget bra. Sjöfararna var nöjda med SjPL-pensionsutdraget<br />
och upplevde att det ökade kunskapen om den egna arbetspensionens<br />
kommande nivå. Man vill dock ha mera information. Hälften<br />
av svararna (54 %) behöver en aning mera info. Sjöfararna<br />
litar på de uppgifter de får av Sjömanspensionskassan – 68 %<br />
litar mycket på uppgifterna. Mest information hade svararna fått<br />
genom Albatrossen, av Sjömanspensionskassan och i broschyrer<br />
och meddelanden. Däremot upplevde bara 21 % att de istället för<br />
pappersutdraget klarade sig med enbart ett elektroniskt utdrag.<br />
En klar majoritet anser dock nätet vara ett bra alternativ.<br />
Av svararna ansåg knappt hälften (45 %) att den intjänade<br />
pensionen låg på förväntad nivå. Endast 7 % ansåg att pensionen<br />
var klart mindre än väntat. Fortsättning i arbetet planerade<br />
bara 23 %. Däremot planerade knappt hälften (41 %) att spara<br />
mera än tidigare.<br />
Vi tackar alla som svarade på enkäten. Undersökningens<br />
resultat utnyttjas i verksamheten och utvecklandet av SjPL-pensionsutdraget.<br />
Utlottningarna har utförts och vinsterna har sänts<br />
till vinnarna. Vi gratulerar vinnarna!<br />
SjöfararEn går i PEnSion SEnarE<br />
än TidigarE<br />
Enligt Sjömanspensionskassans statistik gick sjöfarare som<br />
hörde till besättningen under 2009 i ålderspension i genomsnitt<br />
vid 61 års ålder och sjöfarare som hörde till befälet i genomsnitt<br />
vid 62 års ålder. Genomsnittsåldern för alla pensionstagare vid<br />
ålderspensioneringen var 61 år. Ålderspensioneringen har under<br />
de senaste tio åren blivit senarelagd med ca 1,5 år.<br />
Med beaktande av pensionstagares genomsnittliga pensioneringsålder<br />
inklusive pensionsslagen invalid- och arbetslöshetspension<br />
var motsvarande genomsnittliga ålder för pensionering<br />
57,5 år. För manskapets del var siffran nästan 57 år och för befälets<br />
del en aning över 59 år.<br />
Mera information om Sjömanspensionskassans föregående<br />
verksamhetsår finns i årsberättelsen för 2009 som har publicerats<br />
på nätet på adressen www.sjomanspensionskassan.fi –><br />
Publikationer.<br />
SäKEr På Sjön – uTSTäLLning På WELLaMo<br />
På Maritimcentret Wellamo har Finlands sjöhistoriska museum<br />
öppnat en ny utställning – Säker på sjön. Utställningen är öppen<br />
fram till den 16.1.2011 under Wellamos öppethållningstider. Utställningen<br />
berättar om säker trafik på vattnen sommar- och vintertid.<br />
Med utställningen vill man också celebrera 20-års jubileumsåret<br />
för sommarturnén Säker på sjön. Turnén gästar under sommaren<br />
ca 30 orter. Under sjösäkerhetsdemonstrationerna visas under<br />
äkta förhållanden hur en person i nöd räddas utan att äventyra den<br />
egna säkerheten. Ytterligare info www.merikeskuswellamo.fi.<br />
åLandS SjöfarTShiSToria viSaS i åBo<br />
Ålands sjöfartsmuseums museibyggnad saneras <strong>2010</strong>–2011.<br />
I det sammanhanget får museet även länge efterlängtat tilläggsutrymme.<br />
Under saneringstiden visas åländsk sjöfartshistoria<br />
och -föremål på sjöfartsmuseets och Forum Marinum-stiftelsens<br />
samarbetsutställning i Åbo. Utställningen Vår väg är havet<br />
visas på Slottsbommen fram till den 4.9.2011. Ytterligare info om<br />
utställningen och öppethållningstider på adressen www.forummarinum.fi.
150 vuoTTa MEriMiEhiä<br />
– rauMan MEriMuSEon uuSi näyTTELy<br />
Rauman merimuseossa on avattu uusi teemanäyttely ”150 vuotta<br />
merimiehiä”, joka esittelee merimiehen elämää ja arkea 150 vuoden<br />
ajalta. Kesäkuussa <strong>2010</strong> avattu näyttely on nähtävillä aina<br />
kesään 2012 saakka.<br />
Teemanäyttelyn esineistö on alun perin peräisin pääosin merimiehiltä<br />
itseltään, mutta kuuluu nyt museon kokoelmiin. Näyttelyä<br />
elävöittävät liikkuva kuva, merimiesten äänet ja runsas valokuvamateriaali.<br />
Lisätietoa näyttelystä ja museon aukioloajoista löytyy<br />
osoitteesta www.rmm.fi.<br />
KiiToS PaLauTTEESTa<br />
– aLBaTroSSin uudiSTuKSET<br />
Kiitämme kaikkia niitä, jotka antoivat meille palautetta <strong>Albatrossi</strong>n<br />
uudistuneesta ilmeestä ja sisällön rakenteesta. Saadun palautteen<br />
mukaan uudistukset ovat olleet onnistuneita.<br />
Arvonnassa kirjapalkinnon voitti lehden lukija Teppo Torniainen.<br />
Palkinto on toimitettu voittajalle. Onnittelumme!<br />
vuodEn <strong>2010</strong> MEL-ELäKEoTE<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong> lähettää MEL-vakuutetuilleen vuoden <strong>2010</strong><br />
työeläkeotteen syys–lokakuun vaihteessa. MEL-eläkeote lähetetään<br />
nyt kolmatta kertaa. Otteesta näkyvät yksityisellä alalla<br />
tehty työansio sekä arvio ansaitusta eläkkeen määrästä per<br />
31.12.2009. Tänä vuonna myös yli 50-vuotiaille näkyy otteelta<br />
arvio eläkkeen tulevasta määrästä.<br />
VALO MERELLÄ -<br />
LJUSET TILL HAVS<br />
Suomen majakat -<br />
Finlands fyrar 1753-1906<br />
50 € (64,90)<br />
YKSINPURJEHDUS<br />
MAAPALLON YMPÄRI<br />
20 € (29,90)<br />
150 år SjöMän – ny uTSTäLLning På rauMo<br />
SjöfarTSMuSEuM<br />
På Raumo sjöfartsmuseum har en ny temautställning öppnats.<br />
”150 år sjömän” presenterar sjömannens liv och vardag under<br />
150 års tid. Utställningen, som öppnades i juni <strong>2010</strong>, fortgår ända<br />
till sommaren 2012. Föremålen på temautställningen är ursprungligen<br />
hämtade av sjömännen själva men ingår nu i museets samlingar.<br />
Utställningen levandegörs av levande bilder, sjömännens<br />
ljud och ett rikligt fotomaterial. Ytterligare info om utställningen<br />
och öppethållningstider på adressen www.rmm.fi.<br />
TacK för rESPonSEn<br />
– aLBaTroSSEnS nya LayouT<br />
Vi tackar alla som gav oss respons på Albatrossens nya layout<br />
och innehållets struktur. Enligt den erhållna responsen har förnyelsen<br />
varit lyckad. Vid utlottningen vann tidningens läsare Teppo<br />
Torniainen bokpriset, som har levererats till vinnaren. Våra gratulationer!<br />
SjPL-PEnSionSuTdragET för <strong>2010</strong><br />
Sjömanspensionskassan distribuerar <strong>2010</strong> års arbetspensionsutdrag<br />
till de SjPL-försäkrade i månadsskiftet september–oktober.<br />
SjPL-pensionsutdraget distribueras nu för tredje gången.<br />
Av utdraget framgår arbetsinkomsten inom den privata sektorn<br />
samt en beräkning av den intjänade pensionen per 31.12.2009.<br />
Innevarande år framgår även för 50 år fyllda sjöfarare en uppskattning<br />
av den framtida pensionen.<br />
Merellistä kesälukemista<br />
John Nurmisen Säätiön teokset<br />
<strong>Albatrossi</strong>n lukijoille erikoishintaan<br />
MERITIE<br />
Navigoinnin historia<br />
70 € (89)<br />
YLI MAAN ÄÄREN<br />
Magalhãesin kohtalokas<br />
purjehdus maailman ympäri<br />
30 € (34,90)<br />
ULTIMA THULE<br />
Pohjoiset löytöretket<br />
60 € (79,90)<br />
MUSKOTTISOTA<br />
Taistelu Itä-Intian<br />
Maustesaarista<br />
30 € (34,90)<br />
MARE BALTICUM<br />
2000 vuotta Itämeren<br />
historiaa<br />
60 € (79,90)<br />
MARINKONSTENS<br />
MÄSTARE<br />
400 år av marinmålningar<br />
45 € (67,90)<br />
KUNINKAANSAARI<br />
Akvarellinkeveä saaripäiväkirja<br />
kolmelta<br />
vuosikymmeneltä<br />
20 € (34,90)<br />
Tilaukset suoraan John Nurmisen Säätiöstä<br />
p. 050 545 0481<br />
maria.gronroos@jnfoundation.fi<br />
Tarjoukset voimassa elokuun <strong>2010</strong> loppuun<br />
27
28<br />
MEriMiESELäKEKaSSan aSiaKaSPaLvELu KESäaiKana<br />
<strong>Merimieseläkekassa</strong> palvelee kesäaikana (1.6.–31.8.<strong>2010</strong>) arkisin klo 9.00–15.30.<br />
Verkkosivut ja -palvelut osoitteessa www.merimieselakekassa.fi antavat myös moneen kysymykseen vastauksen.<br />
hyvää kesää kaikille!<br />
SjöManSPEnSionSKaSSanS KundTjänST undEr SoMMarEn<br />
Sjömanspensionskassan betjänar under sommaren (1.6.–31.8.<strong>2010</strong>) vardagar kl. 9.00–15.30.<br />
Webbsajten och tjänsterna på adressen www.sjomanspensionskassan.fi ger också svar på många frågor.<br />
Trevlig sommar önskas alla!<br />
Kuva I Foto: Marina Paulaharju