Förbundsstämma 2013 - Moderaterna i Stockholms stad & län
Förbundsstämma 2013 - Moderaterna i Stockholms stad & län
Förbundsstämma 2013 - Moderaterna i Stockholms stad & län
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Förbundsstämma</strong> <strong>2013</strong><br />
MODERATERNA I STOCKHOLMS STAD<br />
POLSTJÄRNAN KONFERENS 24–25 MAJ <strong>2013</strong><br />
A
MODERATERNA I<br />
STOCKHOLMS STAD<br />
Handlingar till<br />
<strong>Förbundsstämma</strong><br />
24–25 maj <strong>2013</strong><br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 1
OM BOKEN<br />
Utgiven av Moderata Samlingspartiet i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> <strong>2013</strong>.<br />
GRAFISK FORM<br />
Veronica Nordström<br />
REDAKTÖR<br />
Håkan Wallensten<br />
FOTO<br />
<strong>Moderaterna</strong>s bildarkiv<br />
TRYCK<br />
Elanders Sverige AB, Vällingby<br />
2<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Kallelse till förbundsstämma<br />
Till:<br />
Föreningarnas valda ombud till förbundsstämma<br />
Förbundsstyrelsens ledamöter<br />
Härmed översänds handlingar till Moderata Samlingspartiet i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong>s ordinarie förbundsstämma fredagen den 24 maj <strong>2013</strong> kl. 18.00 och<br />
lördagen den 25 maj <strong>2013</strong> kl. 09.00 till ca kl. 17.00.<br />
Förbundstämmoförhandlingarna sker i Polstjärnan konferens, Sveavägen 77,<br />
i Stockholm.<br />
Röst<strong>län</strong>gd och röstkort<br />
Ombuden avprickas mot röst<strong>län</strong>gden innan stämman böjar, registreringen<br />
sker utanför stämmolokalen. Vid registreringen delas röstkort ut.<br />
Ombud som är förhindrad att närvara ska i samråd med sin förenings-<br />
ordförande kontakta och informera sin ersättare samt överlämna stämmohandlingarna<br />
till den ersättare som ska tjänstgöra.<br />
Vid stämman har enskild medlem i förbundets föreningar, efter anmälan,<br />
närvaro- och yttranderätt vid förhandlingarna. Anmälan ska ske till<br />
stockholm@moderat.se.<br />
Välkommen!<br />
Henry Sténson Sverker Eriksson<br />
förbundsordförande chefombudsman<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 3
4<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Innehållsförteckning<br />
Behandlingsordning sid 7<br />
Föredragningslista sid 9<br />
Procedurregler sid 11<br />
Förbundets verksamhetsberättelse för 2011 och 2012 sid 12<br />
Årsbokslut 2011 sid 68<br />
Årsbokslut 2012 sid 73<br />
Revisionsberättelser sid 78<br />
Verksamhetsberättelse Kommunfullmäktigegruppen 2011 – 2012 sid 80<br />
Verksamhetsberättelse Landstingsgruppen 2011 – 2012 sid 88<br />
Verksamhetsberättelse MUF 2011 sid 104<br />
Verksamhetsberättelse MUF 2012 sid 123<br />
Valberedningens förslag sid 141<br />
Proposition 1 ang. Medlemsavgiften sid 146<br />
Proposition 2 ang. Stadgar sid 148<br />
Proposition 3 ang. Nomineringsregler sid 169<br />
Proposition 4 ang. Bakgrund politiska propositioner sid 182<br />
Proposition 5 ang. Tid sid 185<br />
Proposition 6 ang. Tillväxt sid 194<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 5
Proposition 7 ang. Tillit – skola sid 203<br />
Proposition 8 ang. Tillit – äldreomsorg sid 211<br />
Proposition 9 ang. Trygghet sid 220<br />
Motionsförteckning sid 229<br />
Motionerna 1–72 med förbundsstyrelsens förslag sid 233<br />
6<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Behandlingsordning<br />
Fredag 24 maj<br />
Stämmans inledning<br />
(Föredragningslistans punkter 1–8)<br />
Föregående verksamhetsperiod<br />
(Föredragningslistans punkter 9–13)<br />
Proposition 1 ang. Årsavgift<br />
(Föredragningslistans punkt 14)<br />
Proposition 2 ang. Stadgar<br />
(Föredragningslistans punkt 15)<br />
Proposition 3 ang. Nomineringsregler<br />
(Föredragningslistans punkt 16)<br />
Proposition 4 ang. Bakgrund politiska propositioner<br />
(Föredragningslistans punkt 17)<br />
Proposition 5 ang. Tid<br />
(Föredragningslistans punkt 18)<br />
Proposition 6 ang. Tillväxt<br />
(Föredragningslistans punkt 19)<br />
Lördag 25 maj<br />
Proposition 7 ang. Tillit – skola<br />
(Föredragningslistans punkt 20)<br />
Proposition 8 ang. Tillit – äldreomsorg<br />
(Föredragningslistans punkt 21)<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 7
Proposition 9 ang. Trygghet<br />
(Föredragningslistans punkt 22)<br />
Motionsbehandling<br />
(Föredragningslistans punkt 23)<br />
Valärenden<br />
(Föredragningslistans punkter 24–30)<br />
Övriga frågor<br />
(Föredragningslistans punkt 31)<br />
Avslutning<br />
8<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Förslag till föredragningslista vid ordinarie<br />
förbundsstämma 24–25 maj <strong>2013</strong><br />
Föredragningslista<br />
1. Stämman öppnas<br />
2. Val av ordförande och vice ordförande att leda förhandlingarna<br />
3. Val av sekreterare<br />
4. Val av två justerare för protokollet och två rösträknare.<br />
5. Föredragningslistans fastställande.<br />
6. Fastställande av röst<strong>län</strong>gd.<br />
7. Fastställande av stämmans <strong>stad</strong>geenliga utlysning.<br />
8. Godkännande av arbetsordning och procedurregler<br />
9. Förbundsstyrelsens verksamhetsberättelse för åren 2011 – 2012<br />
10. Förbundsstyrelsens årsbokslut för åren 2011 och 2012<br />
11. Revisorernas berättelse.<br />
12. Fastställande av resultat och balansräkningar<br />
13. Fråga om ansvarsfrihet för förbundsstyrelsen.<br />
14. Proposition 1 ang. Årsavgift<br />
15. Proposition 2 ang. Stadgar<br />
16. Proposition 3 ang. Nomineringsregler<br />
17. Proposition 4 ang. Bakgrund politiska propositioner<br />
18. Proposition 5 ang. Tid<br />
19. Proposition 6 ang. Tillväxt<br />
20. Proposition 7 ang. Tillit – skola<br />
21. Proposition 8 ang. Tillit – äldreomsorg<br />
22. Proposition 9 ang. Trygghet<br />
23. Motionsbehandling.<br />
24. Val av ordförande och två vice ordförande för förbundet och<br />
styrelsen.<br />
25. Val av 14 ledamöter av förbundsstyrelsen<br />
26. Val av två revisorer med ersättare<br />
27. Val av ombud och ersättare till Moderata Samlingspartiets<br />
partistämma<br />
28. Val av ombud och ersättare till Medborgarskolans regionstämma<br />
29. Val av nomineringskommittéer<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 9
30. Val av förbundets valberedning bestående av ordförande samt<br />
en ledamot jämte ersättare för varje landstingskommunal valkrets<br />
samt en ledamot och en ersättare från ungdomsdistriktet<br />
31. Övriga frågor.<br />
32. Avslutning.<br />
10<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Förslag till procedurregler vid förbundsstämma<br />
maj <strong>2013</strong><br />
1. Yttranderätt har enligt <strong>stad</strong>garna förbundets medlemmar. Alla yttran-<br />
den görs från talarstolen.<br />
2. Replikrätt har endast den som beviljas replik av förhandlingsordföranden.<br />
3. Begäran om ordet för inlägg eller replik ska ske skriftligen till för-<br />
handlingspresidiet.<br />
4. Yrkanderätt har förbundsstyrelsens ledamöter, valberedningens leda-<br />
möter samt föreningarnas tjänstgörande ombud.<br />
5. Yrkande måste, för att upptas till behandling, lämnas skriftligen till<br />
förhandlingspresidiet.<br />
6. Huvudförslag är förbundsstyrelsens yrkande. Under plenum väckta<br />
yrkanden upptas regelmässigt som motförslag.<br />
7. Votering, om det begärs, görs genom handuppräckning med röstkort.<br />
Votering med rösträkning verkställs om röstberättigad begär det.<br />
Votering i personval sker alltid med slutna röstsedlar.<br />
8. Valsedel i personval ska, för att vara giltig, uppta det antal namn valet<br />
avser. Valsedel, som upptar inte föreslaget namn är ogiltig.<br />
9. Reservation och avvikande mening mot fattade beslut ska omedel-<br />
bart anmälas till förhandlingspresidiet samt inlämnas skriftligen senast<br />
före stämmans avslutande.<br />
10. Reservationsrätt har vid stämman röstberättigade.<br />
11. Avvikande mening får till protokollet antecknas av förbundets tjänste-<br />
män.<br />
12. Tidsbegränsning gäller under stämmoförhandlingarna enligt följande:<br />
4 minuter – debattinlägg<br />
2 minuter – replik<br />
Stämman kan under förhandlingarnas gång besluta om ytterligare<br />
tidsbegränsning om det behövs.<br />
13. Streck i debatten sätts om stämman så beslutar. Talarlista och yrkande<br />
justeras då. Efter det att streck satts får nya yrkanden inte väckas.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 11
Förbundets årsberättelser för<br />
åren 2011 och 2012<br />
Moderata Samlingspartiet i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
Org nr 802003-2515<br />
Styrelsen för Moderata Samlingspartiet i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> får härmed<br />
avge följande berättelse över verksamheten under åren 2011 och 2012.<br />
Verksamhetsberättelser för Moderata ungdomsförbundet i Stockholm <strong>län</strong>,<br />
Moderata gruppen i <strong>Stockholms</strong> kommunfullmäktige och för Moderata<br />
gruppen i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting, biläggs.<br />
Sammanfattning<br />
Förbundsstyrelsens verksamhet åren 2011 och 2012 har präglats av möjligheterna<br />
att under dessa sk mellanvalsår stärka organisationen och förbereda<br />
det valförberedande året <strong>2013</strong> och valåret 2014.<br />
Förbundsstämmor<br />
Ordinarie förbundsstämma hölls den 6–7 maj 2011 i Landstingshuset,<br />
Stockholm.<br />
Ordinarie förbundsstämman den 6–7 maj 2011<br />
Vid den ordinarie förbundsstämman den 6–7 maj 2011 deltog ombud från<br />
föreningar, förbundsstyrelseledamöter, inbjudna gäster och ett antal övriga<br />
intresserade medlemmar.<br />
Stämmoförhandlingarna leddes av Mikael Odenberg, ordförande, Jessica<br />
Rosencrantz, 1:e vice ordförande och Elisabeth Johnson, 2:e vice ordförande.<br />
Utöver sedvanliga formella ärenden fanns för behandling 2 propositioner<br />
och 75 motioner.<br />
Förtjänsttecken i guld utdelades till Bengt Carlsson, Maria, Carl Eric Hedlund,<br />
Engelbrekt och Ulla Hamilton, förbundsstyrelsen.<br />
Avtackades 22 st under perioden avgångna föreningsordförande.<br />
12<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Förbundsstyrelse<br />
Den av förbundsstämman 2011 valda styrelsen har varit verksam under<br />
perioden:<br />
Förbundsordförande: Henry Sténson<br />
1: e vice ordförande: Christer G Wennerholm<br />
2: e vice ordförande: Hanna Broberg<br />
Ledamöter:<br />
Cecilia Brinck<br />
Charlotte Broberg<br />
Edward Dahlbäck Rörström<br />
Christina Elffors-Sjödin<br />
Harald Eriksson<br />
Andrea Femrell<br />
Johan Forssell<br />
Håkan Franzén<br />
Tina Ghasemi<br />
Birgitta Holm<br />
Johanna Sjö<br />
Michael Storåkers<br />
Gunnar Strömmer<br />
Dennis Wedin<br />
I förbundsstyrelsen har som självskriven ledamot ingått:<br />
Jessica Rosencrantz, (MUF) med ersättare Manne Bergström, t.o.m. mars<br />
2012, därefter Olof Kollinius.<br />
Förbundsstyrelsens sekreterare har varit Håkan Wallensten.<br />
Till förbundsstyrelsen har sedan september 2011 varit adjungerade: Eva<br />
Solberg (Moderata Kvinnor), Margareta Olgart Holmberg (Moderata Seniorer),<br />
Per Sörman (Moderata Företagarrådet) och Annette Lundquist Larsson<br />
(Kyrkopolitiska rådet). Från den februari 2012 har även Gunnar Hökmark<br />
varit adjungerad och sedan april 2012 Sten Nordin.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 13
Förbundsstyrelsen har sedan förbundsstämman haft 12 protokollförda sammanträden<br />
under 2011 och 2012 samt 3 möten under <strong>2013</strong>.<br />
Förbundsstyrelsen beslöt 2011-05-16 att till arbetsutskott välja Henry Sténson,<br />
Christer Wennerholm, Hanna Broberg samt Jessica Rosencrantz, MUF.<br />
Arbetsutskottet har inte haft protokollförda sammanträden.<br />
Revisorer<br />
Till revisorer valdes på förbundsstämman:<br />
Ordinarie: Thomas Lönnström, Ernst & Young (aukt.) och<br />
Lotta Juul Martin-Löf<br />
Ersättare: Elisabeth Raun, Ernst & Young (aukt.) och<br />
Marie Ljungberg Schött<br />
Valberedning<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n valde till valberedning:<br />
Ordförande Beatrice Ask, samt som ledamöterna per valkrets:<br />
I: Anders Hellström, Enskede-Årsta<br />
Ersättare Bengt Carlsson, Maria<br />
II: Andreas Berglöf, Bromma<br />
Ersättare Christer H Sjöblom, Kungsholmen<br />
III: Thord Swedenhammar, Norrmalm<br />
Ersättare Pia Helleday, Oscar Södra<br />
IV: Johan Brege, Skarpnäck<br />
Ersättare Peter Lundberg, Farsta<br />
V: Elisabeth Johnson, Skärholmen<br />
Ersättare Torbjörn Erbe, Brännkyrka<br />
VI: Christer Grunder, Spånga<br />
Ersättare Bo Arkelsten, Vällingby<br />
MUF: Arba Kokalari<br />
Ersättare Pär Holmbäck<br />
Övriga val<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att till ombud vid Medborgarskolans <strong>Stockholms</strong>regions<br />
regionstämma välja Helena Bonnier med Christina Elffors-<br />
14<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Sjödin som ersättare. Vid stämman valdes även 22 ombud med ersättare till<br />
partistämmor.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 15
Beslut vid ordinarie förbundsstämma 6–7<br />
maj 2011 och uppföljning av besluten.<br />
Proposition 1 ang. medlemsavgiften<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att förbundets medlemsavgift för åren <strong>2013</strong><br />
och 2014 är 0 kronor, att medlemsavgiften för första årets medlemsavgift ska<br />
vara 100 kr åren <strong>2013</strong> och 2014, att lokalföreningarna vid årsmöten fattar<br />
beslut om den egna medlemsavgiften i föreningen utöver riksorganisationens<br />
uttag av medlemsavgift. Föreningarna har informerats på m-bloggen om<br />
riksorganisationens medlemsavgift. Förbundsstyrelsen beslutar 2011-05-16<br />
att avgift för direktanslutna ska vara 400 kr per år <strong>2013</strong> och 2014.<br />
Proposition 2 ang. nomineringsregler och motionerna 60 och 61.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att fastställa nomineringsregler enl. arbetsgruppens<br />
och FS:s förslag, att delegera till förbundsråd att senast den sista februari<br />
2012 göra de förändringar i nomineringsreglerna som kan föranledas<br />
av väsentliga förändringar i partiets normalnomineringsregler beslutade vid<br />
ordinarie partistämma oktober 2011 samt att uppdra åt förbundsstyrelsen<br />
att inför val av nomineringskommittéer vid förbundsstämman <strong>2013</strong> utarbeta<br />
och förelägg stämman förslag betr. formerna för försöksnominering mm<br />
med särskilt beaktande av de förslag och övervägningar som Arbetsgruppen<br />
för översyn av nomineringsprocessen redovisat i sin slutrapport i mars 2011.<br />
Föreningarna har informerats på m-bloggen om stämmobeslutet om nomineringsregler.<br />
Förbundsstyrelsen beslöt 2012-04-25 att tillsätta en arbetsgrupp<br />
gemensam med <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> med uppgift förbereda proposition<br />
till stämman <strong>2013</strong> ang. kompletterande regelverk för nomineringsprocessen<br />
inför de allmänna valen 2014. Arbetsgruppens förslag beslöt förbundsstyrelsen<br />
<strong>2013</strong>-02-19 att i huvudsak förelägga förbundsstämman <strong>2013</strong> som<br />
proposition. Behov förelåg inte att inkalla förbundsråd.<br />
Motion 1 – Nödvändigheten att kompensera pensionärerna fullt ut,<br />
från Srikumar Hariharan, Spånga.<br />
Motion 2 – Pensionärernas ekonomi, från Nätverket Positiva Seniorer<br />
på Östermalm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att avslå motionerna 1 och 2.<br />
16<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Motion 3 – Hur <strong>Moderaterna</strong> arbetar för att öka äldres anställningsbarhet,<br />
från Marie-Louise Hallström, Eva Z Molander, Madeleine<br />
Kock, Gärdet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 4 – Sänkt flyttskatt, från Margareta Cederfelt, Brännkyrka.<br />
Motion 9 – Flyttskatten minskar rörligheten på bo<strong>stad</strong>smarknaden,<br />
från Lars Almquist, Madeleine Kock, Gärdet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionerna 4 och 9 besvarade samt<br />
att uppdra åt förbundsstyrelsen att återkomma till stämman med ett samlat<br />
förslag i bo<strong>stad</strong>sskattefrågan. <strong>Förbundsstämma</strong>n beslöt senare vid behandling<br />
av motion 8 Värnskatten att ”uttala att stämmans mening är att prioriteringen<br />
för skattesänkningar måste vara att först och främst genomföra det<br />
femte jobbskatteavdraget och höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt, sedan<br />
avskaffa värnskatt, och efter det avskaffa flyttskatt. En sådan prioritering<br />
inom det statsfinansiella finansiella utrymmet, skulle göra livet lättare för de<br />
med vanliga inkomster i Stockholm, öka värdet av utbildning, och minska<br />
trycket på bo<strong>stad</strong>smarknaden”. Förbundsstyrelsen har därför bedömt det<br />
som mindre angeläget att påskynda framtagande av samlat förslag i bo<strong>stad</strong>sskattefrågan<br />
då tre andra skatteförändringar ska gå före och kan få följdverkningar<br />
hur bo<strong>stad</strong>sskatten bör utformas.<br />
Motion 5 – Inkomstskatten, från Tobias Sjö, Oscar Södra.<br />
Motion 6 – Avskaffa ”Värnskatten” från Lotta Juul Martin-Löf, Engelbrekt.<br />
Motion 7 – Värnskatt, från Lars Malmqvist, Harald Eriksson, Maria.<br />
Motion 8 – Värnskatten, från Elias Granqvist, Hässelby.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att uttala att värnskatten bör avskaffas samt att<br />
prioriteringen för skattesänkningar måste vara att först och främst genomföra<br />
det femte jobbskatteavdraget och höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt,<br />
sedan avskaffa värnskatt, och efter det avskaffa flyttskatt, att översända stämmans<br />
uttalande till den moderata riksdagsgruppens samt att i övrigt anse<br />
motionerna 5–8 besvarade. Stämmans uttalande har översänts den moderata<br />
riksdagsgruppen.<br />
Motion 9 – se motion 4 ovan.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 17
Motion 10 – Beskattning av fåmansbolag, från Ulf Bourker Jacobsson,<br />
Kurt Bauersfeld, Helena Bonnier, m.fl. Oscar Södra.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 11 – Rådgivning på nätet om hur man startar eget företag –<br />
på olika språk, från Cecilija Simic, Enskede-Årsta.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 12 – Patentintrångsförsäkring som ska skydda svenska<br />
innovationer, från Cecilija Simic, Enskede-Årsta.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att avslå motionen.<br />
Motion 13 – Modernisering av lagen av anställningsskydd, från<br />
Arne Genschou, Hässelby.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 14 – Effektivisera Kronofogdemyndigheten, från Tom<br />
Hedrup, Engelbrekt.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen. Förbundsstyrelsen har<br />
överlämnat motionen till den moderata riksdagsgruppen med instämmande<br />
i motionens syfte.<br />
Motion 15 – Företagspolitiska frågor, från Moderata Företagarrådet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen. Förbundsstyrelsen har<br />
överlämnat motionen till den moderata riksdagsgruppen.<br />
Motion 16 – Kvotering, från Moderata Ungdomsförbundet i <strong>Stockholms</strong><br />
distriktsstyrelse.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen innebärande, att <strong>Moderaterna</strong><br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att statligt påtvingad kvotering inskränker<br />
äganderätten, att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att varje människa<br />
förtjänar att ses som en individ snarare än som en del av ett kollektiv, att<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar mot statligt påtvingad kvotering till<br />
bolagsstyrelser, även när omvärlden gör det motsatta samt att motionen vidaresänds<br />
till <strong>Moderaterna</strong>s partistämma. Motionen översändes till partistämman<br />
2011 där motionen (nr 102) bifölls efter ändringar i första att-satsen.<br />
18<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Motion 17 – Höj ribban för <strong>Stockholms</strong> arkitektur, från Norrmalmsmoderaternas<br />
<strong>stad</strong>sbyggnadsgrupp.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 18 – Studentbostäder på KTH campus Valhallavägen, från<br />
Erik Englund, Herman Donner och David Börjesson.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 19 – Förnyelse av offentlig service, från Arne Genschou,<br />
Hässelby.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 20 – Återinförandet av ”Strindbergstoan, från Enrico E. Ponzio,<br />
Oscar Södra.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 21 – Sverige bör bli medlem i NATO, från Lars Malmqvist,<br />
Maria.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att moderaterna i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong><br />
skall verka för att Sverige söker medlemskap i NATO, att <strong>Moderaterna</strong> i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> för vidare frågan om NATO-medlemskap till <strong>Moderaterna</strong>s<br />
partistämma. <strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen innebärande<br />
att motionen ska vidaresändas till <strong>Moderaterna</strong>s partistämma. Motionen<br />
översändes till partistämman 2011 där stämman beslöt anse motionen<br />
(nr 148) besvarad med partistyrelsens yttrande och med hänvisning antagen<br />
proposition ang. ”Frihet och utveckling i världen” där stämman uttalat ”Vi<br />
vill fördjupa Sveriges samarbete med Nato och verka för en svensk anslutning”.<br />
Motion 22 – Gemensamma europeiska folkbokföringsregler, från<br />
Elias Granqvist, Hässelby.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen. Förbundsstyrelsen har<br />
sänt motionen till de svenska moderata EU-parlamentarikerna, till riksdagsgruppen<br />
och till partistyrelsen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 19
Motion 23 – Behovet att bekämpa den galopperande brottsligheten,<br />
från Srikumar Hariharan, Spånga.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 24 – Avskaffande av sexköpslagen, från Per Hagwall,<br />
Bromma.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att avslå motionen.<br />
Motion 25 – Ytterligare förbättra och vidareutveckla FRA-lagen<br />
för att effektivare värna rikets säkerhet, från Srikumar Hariharan,<br />
Spånga.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 26 – Omedelbart å<strong>stad</strong>komma en upprustning av Sveriges<br />
försvar mot cyberattacker, från Srikumar Hariharan, Spånga.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 27 – Reformering av det svenska rättsväsendet, Bengt Johansson,<br />
Skärholmen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 28 – Ägarlägenheter och villkoren för dessa, från Arne Genschou,<br />
Hässelby.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen samt att den som äger en<br />
ägarlägenhet eller bo<strong>stad</strong>srätt eller villa bör få hyra ut denna utan att hyran<br />
skall kunna prövas i hyresnämnden. Riksdagen har beslutat om friare hyressättning<br />
för andrahandsuthyrning.<br />
Motion 29 – Se över energimarknadsinspektionens (ei). Förslag till<br />
ny prismodell för nätbolag, från Srikumar Hariharan, Spånga.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att avslå motionen samt att Energimarknadsinspektionen<br />
läggs ner och att dess arbetsuppgifter förs över till Konkurrensverket.<br />
Motion 30 – Göra el billigare och dess tillgänglighet säkrare, från<br />
Srikumar Hariharan, Spånga.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
20<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Motion 31– Svenska kärnkraftverk måste vara av Världsklass, från<br />
Moderata Seniorer Stockholm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen samt att uttala behovet av<br />
ökad satsning på forskning och utveckling för framtida kärnkraft. Motionen<br />
med uttalandet översändes till partistämman 2011. Partistämman beslöt på<br />
utskottets förslag i anledning av motionen (nr 35) att uttala sig positiv till<br />
att berörda företag tar initiativ för att så snart som möjligt successivt ersätta<br />
befintliga svenska kärnkraftverk med nya av världsklass som har största<br />
säkerhet och kvalitet, samt senaste och modernaste teknik.<br />
Motion 32 – Höj ribban och öka takten med att anpassa Stockholm<br />
och Mälaren till att bli långsiktigt hållbara inför kommande klimatförändringar,<br />
från <strong>Moderaterna</strong> Norrmalm, Miljöarbetsgruppen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 33 – <strong>Stockholms</strong> luftmiljö, från Ann-Margrete Nilsson,<br />
Hässelby.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 34 – Göra det obligatoriskt att sortera allt matavfall, från<br />
Srikumar Hariharan, Spånga.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att avslå motionen.<br />
Motion 35 – Totalgrepp över renhållningen i Stockholm <strong>stad</strong>, från<br />
Katarina Annerstedt-Heino, Engelbrekt.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 36 – Miljöpolitisk vision, från Staffan Nyberg.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen. Förbundsstyrelsen har<br />
översänt motionen till kommunfullmäktigegruppen.<br />
Motion 37 – Tre terminer i skolan förstärker familjen, det civila samhället<br />
och arbetslinjen, från Maria Hagbom, Bromma.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att avslå motionen samt att <strong>Moderaterna</strong> ska<br />
verka för att frågan om och möjligheterna till ett treterminssystem ses över.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>ns uttalande har översänts till moderata riksdagsgruppen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 21
Motion 38 – Fritt skolval i Mälardalsregionen, från Moderata Ungdomsförbundet<br />
i Stockholm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 39 – Likvärdig svensk skola för ensamkommande flyktingungdomar,<br />
från Lollo Lindahl, Brännkyrka.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 40 – Migration, integration och religion, från Moderata Ungdomsförbundet<br />
i Stockholm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionens att-satser 1, 2, 7, 9, 14,<br />
16, 17(a), 17(b), 18, 19, 20, 21, 22, att avslå motionens att-satser 3, 6, 8,<br />
15, att anse motionens att-satser 4, 5 och 13 besvarade samt att anse motionens<br />
att-satser 10–12 besvarade med hänvisning till beslut i motionerna 13,<br />
27 resp. 4–9. Motionen med stämmans beslut har översänts till moderata<br />
riksdagsgruppen.<br />
Motion 41 – En stark integration, från Moderata Ungdomsförbundet<br />
i Stockholm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att avslå motionens att-satser 1, 2, 4, 7 och 8<br />
samt att bifalla motionens att-satser 3, 5 och 6 samt att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> verkar för att Sverige ska ta ansvar och hjälpa utsatta människor<br />
som riskerar förföljelse i sina hem<strong>län</strong>der och att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> verkar för att högre krav ska ställas på de tolkar som handhar asylärenden<br />
för att säkerställa en human och rättssäker asylprocess. Motionen med<br />
stämmans beslut har översänts till moderata riksdagsgruppen.<br />
Motion 42 – Vuxenutbildningen, från Elena Korol Osser, Oscar<br />
Södra.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 43 – Spontanidrottsplatser med fokus på äldre, från<br />
Nätverket Positiva Seniorer på Östermalm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen. Förbundsstyrelsen har<br />
översänt motionen till moderata kommunfullmäktigegruppen.<br />
22<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Motion 44 – Idrottspolitiskt program för moderaterna i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> från Henrik Appelqvist, Skarpnäck, Lars Edvall, Gärdet, Ulf<br />
Cronquist, Engelbrekt, m.fl.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 45 – DIF-arenan, från Moderata Ungdomsförbundet i Stockholm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad. Motionen har<br />
översänts till moderata kommunfullmäktigegruppen.<br />
Motion 46 – Omedelbart förbättra snöröjningen och halkbekämpningen,<br />
från Srikumar Hariharan, Spånga.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 47 – Förbättra säkerheten för fotgängare i Stockholm, från<br />
Elisabeth Collijn, Maria.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 48 – Stockholm – en cykel<strong>stad</strong>, från Henrik Sjölander,<br />
S:t Göran.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen. Förbundsstyrelsen har<br />
översänt motionen till moderata kommunfullmäktigegruppen.<br />
Motion 49 – Inför avgift för nattparkering, från Staffan A. Persson,<br />
Oscars Norra.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att avslå motionen.<br />
Motion 50 – Återinställande av parkeringsplatserna Narvavägsallén,<br />
från Enrico E. Ponzio, Oscar Södra.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 51 – Trafiksituationen i västra Stockholm – särskilt Bergslagsvägen,<br />
från Arne Genschou, Hässelby.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionens första att-sats besvarad samt<br />
att avslå motionens andra att-sats. Stämmans beslut har översänts till moderata<br />
kommunfullmäktigegruppen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 23
Motion 52 – Kollektivtrafiken Albano, Universitet (Campus), Frescati,<br />
Ekhagen, Lappkärrsberget och Stora Skuggan på Norra Djurgården<br />
t.o.r. inner<strong>stad</strong>en. Önskan om en översyn och anpassning, från<br />
Thomas Linn, Engelbrekt.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen. Förbundsstyrelsen har<br />
översänt motionen till moderata landstingsgruppen. Se svar motion 53.<br />
Motion 53 – Bra kollektivtrafik till och inom Norra Djurgårds<strong>stad</strong>en<br />
från dag 1 för inflyttning är ett måste, från Lotta Juul Martin-<br />
Löf, Engelbrekt.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionens första och andra att-sats<br />
samt att anse motionens tredje, fjärde och femte att-satser besvarade. <strong>Förbundsstämma</strong>ns<br />
beslut har översänts till moderata landstingsgruppen.<br />
Moderata landstingsgruppen har meddelat i anledning av<br />
motion 52 och 53:<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting delar uppfattningen att kollektivtrafik<br />
måste vara anpassad till resande-, befolknings- och arbetsplatsunderlaget.<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> växer varje år med närmare 40 000 invånare, vilket<br />
av naturliga skäl skapar stora behov av investeringar och reinvesteringar på<br />
kollektivtrafikens område.<br />
I dagsläget pågår inflyttning i de första bo<strong>stad</strong>setapperna vid Husarviken.<br />
Busslinje 55 går in i området och tillhandahåller en miljövänlig trafik som är<br />
dimensionerad för det antal som bor där i dagsläget. När resandeunderlaget<br />
ökar kommer även kollektivtrafiken att utökas i motsvarande takt. <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>län</strong>s landstings trafikförvaltning har i samarbete med <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
tagit fram en karta över hur busstrafiken ska gå under byggtiden. Landstingets<br />
trafikförvaltning deltar även aktivt i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>s fokusgrupp för<br />
hållbara transporter. Deltagandet ger förbättrade förutsättningar för kollektivtrafiken<br />
i Norra Djurgårds<strong>stad</strong>en.<br />
Bobergsgatan genom Husarviken håller på att byggas. I stomnätsstrategin<br />
finns förslag till stomtrafik på Bobergsgatan. Bobergsgatan planeras för<br />
blandtrafik vilket innebär att framkomligheten inte uppnår det standardnivå<br />
trafikförvaltningen anser att stomtrafiken bör planeras för.<br />
24<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Ytterligare en busslinje planeras att trafikera Bobergsgatan när de fysiska<br />
förutsättningarna är finns och beslut om trafikering fattats. Dessutom planeras<br />
Spårväg Citys järnvägsplan genom Värtan och Frihamnen för att skapa<br />
miljövänlig, snabb och kapacitetsstark kollektivtrafik genom området. Vidare<br />
deltar landstingets trafikförvaltning, <strong>Stockholms</strong> Stad och Lidingö kommun<br />
i ett arbete för att utveckla Ropsten som bytespunkt och nod i trafiksystemet<br />
vilket får positiva effekter för kollektivtrafiken i Norra Djurgårds<strong>stad</strong>en.<br />
Vidare har även landstigets trafikförvaltning och <strong>Stockholms</strong> Stad arbetat<br />
fram ett förslag på hur busstrafiken ska trafikera de olika byggetapperna när<br />
<strong>stad</strong>sdelen är klar.<br />
Motion 54 – Årlig bilskatt, från Lars Malmqvist, Maria.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 55 – Bromma flygplats, från Lars Malmqvist, Maria.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 56 – Skatt på flygbränsle, från Erik Englund, Hägersten.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 57 – <strong>Förbundsstämma</strong> varje år, från <strong>Moderaterna</strong> i Bromma.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att avslå motionen.<br />
Motion 58 – Kommunala uppdrag ska inte hindra arbetslinjen, från<br />
Caroline Wallensten, Hedvig Eleonora.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 59 – <strong>Moderaterna</strong>s förtroendevalda, från Tobias Sjö, Oscar<br />
Södra.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen. Motionen har översänts<br />
till valberedningen i förbundet samt till de moderata valberedningarna i<br />
Stadshuset och Landstinget och till Arbetsgruppen för komplettering av<br />
nomineringprocessen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 25
Motion 60 – <strong>Moderaterna</strong>s nomineringssystem till förtroendeuppdrag<br />
i kommun och landsting, från Henrik Sjölander, S:t Göran.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att uppdra åt förbundsstyrelsen utarbeta råd till<br />
fullmäktigegruppernas valberedningar för hur nomineringsarbetet avstäms<br />
med den moderata partiorganisationen. Motionen har översänts till valberedningen<br />
i förbundet samt till de moderata valberedningarna i Stadshuset<br />
och Landstinget och Arbetsgruppen för komplettering av nomineringsprocessen.<br />
Inför nomineringsprocessen efter valet 2014 förbereds utvecklad<br />
information.<br />
Motion 61– Åldersdiskriminering av äldre erfarna personer i samband<br />
med nomineringar till nämnder styrelser etc, från Moderata<br />
Seniorer i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 62 – Motion angående förbättrad medborgardialog, från<br />
Styrelsen Hägerstensföreningen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad. Motionen har<br />
överlämnats för kännedom till moderata kommunfullmäktigegruppen.<br />
Motion 63 – Offentliggör moderaternas bidragsgivare, från Staffan<br />
A. Persson, Oscars Norra.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 64 – Sveriges <strong>län</strong>, från Elias Granqvist, Hässelby.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 65 – Äldreomsorg – valfrihet?, från Lollo Lindahl, Brännkyrka.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 66 – Ökat samarbete mellan landsting och kommun för att<br />
ge trygghet för de äldre, från Nätverket Positiva Seniorer på Östermalm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionens första att-sats, att avslå<br />
motionens andra att-sats samt att anse motionens tredje att-sats besvarad.<br />
26<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Motionen har översänts till de moderata landstings- och kommunfullmäktigegrupperna.<br />
Moderata landstingsgruppen har meddelat i anledning av motion 66:<br />
Vården av våra äldre är en av landstingets allra viktigaste uppgifter, inte<br />
minst eftersom flertalet av de riktigt tunga vårdkonsumenterna är äldre.<br />
Inflyttning samt en generellt sett åldrande befolkning gör att fler behöver<br />
geriatrisk vård. Totalt väntas antalet vårdtillfällen i geriatriken öka med 50<br />
procent från 2010 till 2020. Med anledning av detta ställer <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>län</strong>s landsting nya krav som är anpassade för framtidens geriatriska vård när<br />
landstinget gör upphandlingar för basgeriatrisk vård.<br />
Nu undersöks dessutom möjligheten att, med tanke på att befolkningen<br />
åldras, ha ett sjukhus med speciell äldreprofil ägnad för direktintag av äldre<br />
människor med åldersrelaterade besvär. Syftet med detta är att den äldre kan<br />
komma direkt till detta sjukhus och där få all vård som behövs, från diagnostik<br />
till behandling och sedan rehabilitering. Detta är bra både för den<br />
enskilde patienten och för sjukvården i sin helhet som får rätt patient på rätt<br />
plats i vårdkedjan.<br />
Ett annat sätt, som är unikt och nytänkande beträffande multisjuka patienter,<br />
är arbetet med vårdcoacher. Det pågående projektet med vårdcoacherna<br />
har visat sig mycket framgångsrikt och ska fortsätta samt omfatta fler patienter.<br />
Vårdcoachen är en sjuksköterska som ser till att svårt sjuka patienter<br />
med särskilda behov får hjälp att hitta rätt vårdform. Det kan vara egenvård,<br />
medicinering eller råd och hjälp med var vård ska ges. Vårdcoachen träffar<br />
patienten för att lära känna dennes individuella behov och efter mötet<br />
fortsätter kontakten via telefon. Ofta åker dessa patienter annars till akutmottagningen<br />
även om en annan vårdnivå skulle varit bättre lämpad. Vårdcoacher<br />
är ett projekt som höjt livskvaliteten hos patienterna samtidigt som<br />
kostnaden för deras vårdkonsumtion har minskat. Detta kommer därför att<br />
utvecklas till att omfatta fler patienter; i nästa steg handlar det om patienter<br />
inom psykiatrin.<br />
Motion 67 – Införandet av en äldrepeng, från Anita Lundin och<br />
Birgitta Persson, Brännkyrka.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionens första och tredje att-sats<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 27
samt att anse andra att-satsen besvarad. Förbundsstyrelsen har tillskrivit<br />
partistyrelsen med information om stämmans beslut.<br />
Motion 68 – Införande av ”Biståndspeng”, från Nätverket Positiva<br />
Seniorer på Östermalm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionens första att-sats samt att<br />
avslå motionens andra att-sats. Motionen har översänts till moderata kommunfullmäktigegruppen.<br />
Motion 69 – Socialtjänstens arbete med barn och ungdomar, från<br />
Lollo Lindahl, Brännkyrka.<br />
Motion 70 – Upptäck utsatta barn tidigare, från Björn Hyllengren,<br />
Skarpnäck.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionerna 69 och 70 besvarade.<br />
Motion 71– Surrogatmödraskap, från Maria Abrahamsson, Högalid<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att bifalla motionen samt att översända motionen<br />
till partistämman. Motionen översändes till partistämman 2011.<br />
Partistämman beslöt i anledning av motionen (nr 111) att anse motionen<br />
besvarad samt att uttala att en utredning ska tillsättas för att grundligt och<br />
förutsättningslöst utredda frågan om surrugatmödraskap i Sverige.<br />
Motion 72 – Ohälsan kostar Sverige…, från Björn Hyllengren,<br />
Skarpnäck.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 73 – Smittsamma och allmänfarliga djursjukdomar, från<br />
Elias Granqvist, Hässelby.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 74 – Förbättrad möjlighet till provtagningar, från Elena Korol<br />
Osser, Oscar Södra.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Motion 75 – Rikssjukvård, från Tobias Sjö, Oscar Södra.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
28<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Motion 76 – Tillgänglighetsminister, från Thomas Wahlberg, Högalid.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade att anse motionen besvarad.<br />
Förbundsråd<br />
Förbundsrådet som består av partiföreningsordförandena, MUF-ordförandena<br />
och förbundsstyrelsens ledamöter har inte sammanträtt under perioden.<br />
Förtroendevalda i beslutande församlingar<br />
Landstingsfullmäktigeledamöter från <strong>Stockholms</strong><strong>stad</strong> framgår av bifogade<br />
verksamhetsberättelser för landstingsgruppen.<br />
Kommunfullmäktigeledamöterna i Stockholm framgår av bifogade verksamhetsberättelser<br />
för kommunfullmäktigegruppen.<br />
Riksdagsledamöter på <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>sbänken har efter valet 2010 under<br />
åren 2011 och 2012 varit: Anton Abele, Maria Abrahamsson, Amir<br />
Adan, Sofia Arkelsten (t.o.m. november 2012), Gustav Blix, Cecilia Brinck,<br />
Margareta Cederfelt, Johan Forssell, Mats Johansson, Christoffer Järkeborn<br />
(februari–juni 2011), Mohamoud M. Enow (från november 2012) och Jessica<br />
Rosencrantz.<br />
Representation i andra organ<br />
Regionala valberedningen: ledamöter enl. beslut september 2010: Catharina<br />
Elmsäter Svärd, ordf, Sten Nordin, vice ordf, Torbjörn Rosdahl, Jelena Drenjanin,<br />
Ulla Hamilton och Christer Wennerholm, enl. FS beslut 1 november<br />
2012: Catharina Elmsäter Svärd, ordf, Henry Sténson, vice ordf, Torbjörn<br />
Rosdahl, Sten Nordin och Lennart Kalderén.<br />
Stiftelsen Karin och Ernst August Bångs Minne: Ledamot i styrelsen t.o.m.<br />
2011: Olof Ramberg, 2012 – 2015: Johan Brege.<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>sförbund för krishantering: Ledamot i styrelsen Magnus<br />
Haglund.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 29
Nämndemän<br />
Förbundet har biträtt moderaternas valberedningar i <strong>stad</strong>shuset och i landstinget<br />
med sammanställning av nominerade nämndemän. Från <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> har moderaterna utsett nämndemän till 19 uppdrag i Hovrätten, till 5<br />
i Kammarrätten, till 105 i Förvaltningsrätten i Stockholm, till <strong>Stockholms</strong><br />
tingsrätt 123, till Södertörns tingsrätt 58 och till Solna tingsrätt 49. Därtill<br />
kommer jurymän i tryckfrihetsmål. T.o.m. 2011 utsågs nämndemän i skattenämnder,<br />
vilka nu avvecklats.<br />
Nämndemän har inbjudits till informationsmöten 8 februari 2012 för valda<br />
till Tingsrätter och Hovrätten med statssekreterare Martin Valfridsson, 24<br />
maj 2012 för valda till Förvaltningsrätten och Kammarrätten med migrationsminister<br />
Tobias Billström och samtliga nämndemän till möte 20 november<br />
2012 med stabschef Christoffer Järkeborn.<br />
Diverse organisatoriska beslut i förbundsstyrelsen<br />
Jämställdhetsplan antogs 7 december 2011<br />
Riktlinjer för utdelning av förtjänstplakett antogs 25 april 2012<br />
Förbundets protokoll och övrigt arkivmaterial före 1995 deponeras hos<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>sarkiv, 28 mars 2011<br />
Bokslut 2011 godkändes 1 juni 2012<br />
Direktiv till och val av arbetsgrupp översyn <strong>stad</strong>gar, 25 april 2012 (Cecilia<br />
Brinck, ordf, Torbjörn Erbe, Maria Ros Jernberg, Erik Ottoson)<br />
Direktiv och val av arbetsgrupp för komplettering av nomineringsregler, 25<br />
april 2012 (Alexandra Anstrell, ordf, Christer Grunder, Andrea Femrell, Erik<br />
Ottoson, Cecilia Löfgreen)<br />
30<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Förbundskansli<br />
Förbundskansliet är gemensamt kansli för de båda förbunden <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>län</strong> och <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>. Kansliet är både en serviceorganisation och kampanjorganisation<br />
för hela <strong>län</strong>et. Kontoret är förlagt till <strong>Moderaterna</strong>s hus,<br />
Stora Nygatan 30, 4 trappor i Gamla stan, Stockholm.<br />
Vid förbundets kansli har under åren 2011 – 2012 följande personer<br />
tjänstgjort:<br />
Sverker Eriksson, chefombudsman<br />
Jonna Thomasson, fotograf och assistent till chefombudsmannen (deltid)<br />
Håkan Wallensten, organisationschef<br />
Hans Hallin, projektledare<br />
Åsa Bergquist, projektmedarbetare (t.o.m. maj 2012 assistent till chefombudsmannen)<br />
Sophia Granswed, projektledare (fr.o.m. maj 2012)<br />
Lena Ohlsson, företagsekonom<br />
Åsa Edholm, redovisningsekonom (fr.o.m. mars 2012)<br />
Oili Stenbeck, ekonomiassistent (deltid)<br />
Johan Hjelmstrand, politisk projektledare (fr.o.m. oktober 2012)<br />
Peter Dannered, kampanjchef<br />
Aleks Lestaric, projektledare<br />
Jessica Aftén Moback, medlemsansvarig<br />
Veronica Nordström, produktionsansvarig<br />
Alexander Sima, distributionsansvarig (fr.o.m. augusti 2012)<br />
Katja Hessle, projektledare (fr.o.m. april 2012)<br />
Elisabeth Somp, kommunikationschef<br />
Joar Horn, projektledare och webbredaktör<br />
Nareg Madirossian, webb- och IT-chef<br />
Claes Dafgård, webbprojektledare (fr.o.m. november 2012)<br />
Magdalena Schröder, MUF ombudsman (fr.o.m. augusti 2011)<br />
Jonas Kalms, distribution (t.o.m. februari 2012)<br />
Ruben Labbé, distribution (februari – augusti 2012)<br />
Rickard Blomstrand, MUF ombudsman (t.o.m. juni 2012)<br />
Aldona Jurczak, ekonomiassistent (augusti 2011 – januari 2012)<br />
Bino Drummond, projektledare (deltid, januari – maj 2012)<br />
Olle Reichenberg, projektledare (tjänstledig)<br />
Hanif Bali, webmaster (tjänstledig)<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 31
Medlemmar<br />
Förbundet hade vid årsskiftet inkl MUF:<br />
2012/<strong>2013</strong>: 5.676 medlemmar<br />
2011/2012: 6.006 medlemmar<br />
2010/2011: 6.550 medlemmar<br />
2009/2010: 6.172 medlemmar<br />
2008/2009: 5.580 medlemmar<br />
2007/2008: 5.970 medlemmar<br />
2006/2007: 6.252 medlemmar<br />
Under åren har medlemsvärvningsaktiviteter genomförs. Förbundets medlemsregistersystem<br />
är samma som partiets riksorganisations.<br />
Föreningarna<br />
Förbundet har idag 28 verksamma lokala partiföreningar. Estniska- och<br />
Lettiska föreningarna har under 2012 avvecklats vilket förbundsstyrelsen<br />
godkänt 25 april och 1 juni 2012.<br />
Föreningarna inom de kommunala valkretsarna är:<br />
Krets 1: Enskede-Årsta, Hammarby Sjö<strong>stad</strong>, Högalid, Katarina,<br />
Maria och Sofia<br />
Krets 2: Bromma, Essingen, Kungsholmen, S:t Göran och Västerled<br />
Krets 3: Engelbrekt, Gärdet, Hedvig Eleonora, Norrmalm, Oscar<br />
Norra och Oscar Södra.<br />
Krets 4: Farsta, Skarpnäck och Vantör<br />
Krets 5: Brännkyrka, Hägersten och Skärholmen<br />
Krets 6: Hässelby, Kista, Spånga, Tensta-Rinkeby och Vällingby<br />
Ordförandeträffar<br />
Ordförandena i förbundets föreningar har inbjudits till diskussioner och<br />
överläggningar kring förbundets och föreningarnas verksamhet och om<br />
valfrågor:<br />
2011: 9 mars och 16 juni i <strong>Moderaterna</strong>s hus, 9 september på SF biograf i<br />
Råsunda och 9 november på Hässelby slott.<br />
2012: 4 februari på Quality Hotel, Skärholmen och 4 september,<br />
<strong>Moderaterna</strong>s hus.<br />
32<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Kampanj och kommunikation 2011 – 2012<br />
2011 inleddes med slutförande av arbetet med förbundens valanalys av valet<br />
2010. Den, av förbundsstyrelserna, utsedda valanalysgruppen som leddes<br />
av Johnny Munkhammar presenterade sin rapport i mars 2011. I rapporten<br />
konstaterades att valrörelsen genomförts väl, framför allt organisatoriskt men<br />
sex åtgärdspunkter inför nästa valrörelse identifierades.<br />
Valanalysens rekommendationer:<br />
Starka lokala budskap<br />
Ledarskapsutveckling<br />
Omvärldsbevakning<br />
Översyn av föreningarnas organisation och arbete<br />
Fortsatta samtal med väljarna<br />
Kontinuerlig rekrytering av nya företrädare<br />
Med dessa rekommendationer som utgångspunkt utvecklade och initierade<br />
förbunden tre projekt som utgör den huvudsakliga verksamheten för tiden<br />
fram till valrörelsen.<br />
Lyssna & Förnya<br />
Lyssna & Förnya (Lf) blev svaret på tre av valanalysens rekommenderade åtgärder;<br />
att fortsätta samtalet med väljarna, att ha kontinuerlig omvärldsanalys<br />
och dessutom ger projektet en bra grund för utveckling av starka lokala<br />
budskap. Genom att gå ut och möta väljarna på gator och torg och samla information<br />
om vad man tycker om skolan, äldreomsorg och barnomsorg men<br />
även annat aktuellt i kommunerna, så fortsätter våra samtal med väljarna<br />
samtidigt som vi får en kontinuerlig omvärldsbevakning. Det insamlade<br />
materialet används även för kommunal och regional politikutveckling.<br />
Inom ramarna för Lyssna & Förnya genomfördes även verksamhetsbesök av<br />
förtroendevalda i form av samtal med anställda i välfärdsverksamhet; skola,<br />
barnomsorg och äldreomsorg.<br />
Alla samtal som förs dokumenteras och rapporteras. Projektet initierades,<br />
planerades och kommunicerades under 2011 och genomfördes under 2012.<br />
M-akademin<br />
Svaret på valanalysens efterfrågan om ledarutveckling och kontinuerlig<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 33
ekrytering av nya företrädare blev inrättandet av M-akademin. Under 2011<br />
skedde ett analys- och planeringsarbete för att skapa en plattform för en högre<br />
utbildning för moderata förtroendevalda. Ambitionen är att erbjuda en<br />
skräddarsydd, bred politisk utbildning men även ge möjlighet till personlig<br />
utveckling med ett stabilt ledarskap som resultat. Under 2012 utarbetades en<br />
kurskatalog. En webbplattform för utbildningen lanserades efter sommaren.<br />
<strong>Stockholms</strong>kommissionen<br />
<strong>Stockholms</strong>kommissionen var <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>s politikutvecklingsprojekt<br />
som genomförts under ledning av huvudordförande Gunnar<br />
Strömmer. Uppdraget var att säkerställa starka lokala politiska budskap<br />
till valrörelsen 2014.<br />
Projektet strukturerades upp i fyra arbetsgrupper för var och en av politikområdena<br />
Tid, Tillväxt, Trygghet och Tillit. Gruppernas arbete genomfördes<br />
genom en så öppen process som möjligt och det har arrangeras ett flertal<br />
öppna seminarier innan den slutliga presentationen av rapporterna i februari<br />
<strong>2013</strong>. Rapporterna ska vara underlag för propositioner med skarpa förslag<br />
och att-satser till förbundsstämman för <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
<strong>2013</strong>.<br />
<strong>Stockholms</strong>kommissionen sammansattes av personer med olika bakgrund<br />
och perspektiv och består av 8–12 personer/grupp. Grupperna kom att<br />
under arbetets gång att knyta ytterligare externa personer till sig. Grupperna<br />
har letts av Anna König Jerlmyr/Dennis Wedin (Tillit), Tina Ghasemi<br />
(Trygghet), Johan Forssell (Tillväxt) och Kristoffer Tamsons (Tid).<br />
Kampanjaktiviteter<br />
2011<br />
Måndagskampanjer<br />
Måndagar under året kampanjade riksdagsledamöter från regionen, de flesta<br />
kommuner och <strong>stad</strong>sdelar besöktes. I samband med kampanjen arrangerades<br />
även verksamhetsbesök.<br />
34<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Deklarationskampanj<br />
Den traditionsenliga deklarationskampanjen ägde rum den 2 maj. Utanför<br />
skattehuset på Magnus Ladulåsgatan 67 i Stockholm var det som vanligt<br />
kampanj fram till midnatt. Det genomfördes även kampanjer utanför lokala<br />
skattekontor och inlämningsställen i regionen.<br />
Medlemsvärvarkampanj<br />
Medlemsvärvarkampanjen 9–21 maj genererade 350 nya medlemmar.<br />
Materialet som användes under kampanjen var dels en folder som frågade<br />
människor om deras åsikter om välfärden och som sen avslutades med hur<br />
man blir medlem. Även give-aways som mobilputs, tablettaskar och kundvagnspolletter<br />
användes. Under kampanjen ställdes en valstuga upp vid 5:e<br />
Hötorgshuset/Sergels torg. De som värvades under kampanjen bjöds in till<br />
en nymedlemsträff med finansminister Anders Borg.<br />
Stockholm Pride<br />
För tolfte året i rad deltog moderaterna under Stockholm Pride den 1–7<br />
augusti. <strong>Moderaterna</strong> deltog under seminarier och debatter, Prideområdet i<br />
Kungsträdgården, aktiviteter på stan samt i paraden.<br />
Sommartal<br />
Fredrik Reinfeldts traditionsenliga sommartal ägde rum den 20 augusti 2011<br />
i Gustavsberg på Värmdö.<br />
2012<br />
Måndagskampanjer<br />
Måndagar under året kampanjade riksdagsledamöter från regionen, de flesta<br />
kommuner och <strong>stad</strong>sdelar besöktes. I samband med kampanjen arrangerades<br />
även verksamhetsbesök.<br />
Deklarationskampanj<br />
Den traditionsenliga deklarationskampanjen ägde rum den 2 maj utanför<br />
lokala skattekontor och inlämningsställen i regionen.<br />
Lyssna & förnya<br />
Lyssnakampanjen Lyssna & Förnya inleddes den 28 januari 2012 med en<br />
kick-off på le Bon Palais i Stockholm. Över 600 personer slöt upp för att<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 35
lyssna till inspirerande föredrag av statsminister Fredrik Reinfeldt, retorikkonsulten<br />
Elaine Eksvärd och förbundsordförandena Henry Sténson och<br />
Catharina Elmsäter Svärd. Under februari och mars utbildades ca 1000<br />
personer i Lyssna och förnya och från mars startade kampanjen. 2012 har<br />
25 000 lyssnade samtal ägt rum i regionen genom dörrknack och samtal på<br />
gator och torg.<br />
Sommartal<br />
Fredrik Reinfeldts traditionsenliga sommartal ägde rum den 18 augusti i<br />
Gustavsberg på Värmdö.<br />
Stockholm Pride<br />
För trettonde året i rad deltog moderaterna under Stockholm Pride den<br />
31 juli–4 augusti. <strong>Moderaterna</strong> deltog under seminarier och debatter, Prideområdet<br />
i Tantolunden, aktiviteter på stan samt i paraden.<br />
Halvtidskampanj<br />
Lördag den 15 september hade halva mandatperioden passerat och det<br />
uppmärksammades med lyssnande kampanjer runt om i regionen. Ca 120<br />
kampanjsugna moderater samlades först vid SO <strong>Stockholms</strong> lokaler i Kungsträdgården<br />
där de lyssnande och blev inspirerade av Henry Sténson och Beatrice<br />
Ask. Sedan gav de sig ut med uppgift att fylla i enkäter och fråga om<br />
medlemskap. Ca 1000 ifyllda enkäter och många nya medlemmar blev facit.<br />
Höstkampanj<br />
Höstkampanjen 2012 startade med att Fredrik Reinfeldt invigde valstugan<br />
på Norrmalmstorg den 29 september. Ungefär 300 personer kom förbi och<br />
lyssnade på statsministern. Kampanjen höll sedan igång fram till den 14<br />
oktober. Då Fredrik kunde inviga kampanjen fick vi mycket massmedial<br />
uppmärksamhet. Invigningen och valstugan på Norrmalmstorg gav också en<br />
valrörelseliknande känsla som vi hade mycket nytta av resten av kampanjen.<br />
Kampanjen var en lyssnande kampanj som fortsatte (men intensifierades)<br />
inom ramen för Lyssna & Förnya. Även medlemsvärvning var prioriterat<br />
under kampanjveckorna med fokus på att våga fråga om medlemskap. I<br />
stort sett alla föreningar och kommuner bedrev kampanjer, ca 120 personer<br />
värvades och ca 2000 lyssnande samtal ägde rum.<br />
36<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Materialet som användes var enkäter och diskussionsunderlag samt en allmän<br />
folder om moderaterna. Foldern avslutades med fråga om medlemskap.<br />
Varje dag skickades ett utskick som gick i princip till alla förtroendevalda<br />
och föreningsaktiva och som beskrev vad som hade hänt och vilka kommande<br />
aktiviteter som skulle ske. Under kampanjen höll Blå Hörnet öppet från<br />
8–18 varje vardag så att föreningsaktiva kunde hämta material både innan<br />
och efter arbetstid.<br />
Verksamhetsbesök<br />
Under året genomfördes 200 verksamhetsbesök inom vård, skola och omsorg.<br />
Medlemsvärvning och återvärvning<br />
Under året integrerades medlemsvärvningen i alla kampanjaktiviteter som<br />
förbundet initierade. En viktig signal om att medlemsvärvning är viktigt och<br />
prioriterat. Återvärvningen i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uppnåddes till ca 95 % och i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> till ca 96 %, de bästa siffrorna på många år.<br />
Samrådsgrupper<br />
Förbundsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> beslutade februari 2011 att för mandatperioden<br />
tillsätta åtta samrådsgrupper. Dessa har till uppgift att vara forum<br />
för diskussion och utbyte av idéer och erfarenheter för politiskt aktiva i<br />
berörda nämnder i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> samt vara referensgrupp för frågor inom<br />
sitt bevakningsområde. Till samtliga möten har berörda representanter från<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> varit inbjudna. I samrådsgrupp Polisnämnder har Anna<br />
König Jerlmyr, <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> varit sammankallande.<br />
Medborgarskolan<br />
Flertalet utbildningsarrangemang har genomförts i samarbete med Medborgarskolans<br />
<strong>Stockholms</strong>region. Förbundet och lokalföreningarna har varit<br />
representerade med ombud på Medborgarskolans regionstämmor 2011 och<br />
2012. Förbundet har till Medborgarskolan rapporterat godkända kulturaktiviteter.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 37
Utbildning<br />
Utbildningsplanen är gemensam för <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>.<br />
Planen tar sin utgångspunkt i de av <strong>stad</strong>gan formulerade huvuduppgifterna<br />
för partiet: formulera politik, vinna väljare och genomföra politik. Planen är<br />
uppdelad i fyra delar; organisation, medlemmar, förtroendevalda och politik.<br />
Förbundet har samarbetat med Medborgarskolan i en del av verksamheten.<br />
Nedanstående utbildningar och konferenser för <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> har genomförts i förbundets regi under verksamhetsperioden.<br />
2011<br />
Kommunstyrelsekonferens 22 januari, Radisson Blu Solna<br />
Budgetpropositions presentation 20 september, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Facknämndsutbildningar<br />
Miljö och hälsa, Kultur och fritid,<br />
Teknisk, Bygg och Bo<strong>stad</strong>sbolag 4–5 februari, Skogshem och Wijk<br />
Lidingö<br />
Social, äldre, handikapp, barnomsorg,<br />
skola, förskola och utbildning 18–19 februari, Skogshem och<br />
Wijk Lidingö<br />
Utbildning sammanträdesteknik 19 mars, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Nymedlemsmöten 11 april, 8 november, Riksdagen<br />
Grundutbildning 1 14 april, 29 november,<br />
<strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Grundutbildning 2 2 maj, 8 december, <strong>Moderaterna</strong>s<br />
hus<br />
Befattningsutbildning 7 september, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Grafisk utbildning 3 november, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Ordförandeträffar 16 mars, Partistyrelserummet<br />
3 oktober, Schönfeldtska<br />
praktsalen<br />
8 december, Summit Sveavägen<br />
2012<br />
Vårpropositionspresentation 16 april, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Budgetpropositionspresentation 20 september, Riksdagen<br />
38<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Vårkonferens 20–21 april, Viking Line,<br />
Cinderella<br />
Nymedlemsmöten 22 maj och 13 november,<br />
Riksdagen<br />
Grundutbildning 1 28 maj och 20 november,<br />
<strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Grundutbildning 2 5 juni och 5 december,<br />
<strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Befattningsutbildning Ordförande 20 augusti, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Befattningsutbildning Valledare 22 augusti, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Befattningsutbildning Medlemsansvariga 27 augusti, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Utbildning Valberedningar 27 november, <strong>Moderaterna</strong>s Hus<br />
Grafisk utbildning 14 november, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Ledarutvecklingsprogram SDN, 14 april och 12 maj, 8 september,<br />
del 1, 2, 3 Skofabriken<br />
Utbildningsledarkonferens 1, 2, 3 22 maj, Skofabriken, 25 September<br />
och 29 november,<br />
<strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Ordförandefokus 2012<br />
Den 15–16 september 2012 anordnade Riksorganisationen Ordförandefokus<br />
ombord på Viking Lines Cinderella. Ordförandefokus riktar sig till<br />
Sveriges samtliga moderata föreningsordförande och nästan alla ordförande<br />
från <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> deltog. Det var ett dygn fyllt med tal och seminarium<br />
med bland andra Fredrik Reinfeldt, Kent Persson och Beatrice Ask.<br />
Befattningsmöten<br />
Träffar med medlemsansvariga 20 april 2012 i samband med<br />
Vårkonferensen<br />
23 maj 2012, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
19 september 2012,<br />
<strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Träff med valledare 2 juni 2012, Skofabriken,<br />
Hornstull<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 39
M-akademin<br />
Som en del av valanalysen beslöt <strong>Moderaterna</strong>s förbundsstyrelser i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> och <strong>län</strong> under hösten 2011 att starta tre verksamhetsprojekt,<br />
varav ett syftar till att skapa en högre utbildning för våra nuvarande och<br />
framtida förtroendevalda.<br />
Det har funnits två parallella projektgrupper, eftersom samma uppdrag beslutats<br />
i förbundsstyrelsen för <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>. Ordförande i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
var Hanna Broberg och i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> Maria Stockhaus.<br />
För att skapa en bra bild av hur efterfrågan på en högre utbildning sett ut,<br />
och vilken typ av utbildning som det finns efterfrågan på har det genomförts<br />
ett stort antal samtal, intervjuer och enkla undersökningar. Under arbetets<br />
gång har en referensgrupp träffats för att diskutera de förslag och slutsatser<br />
som succesivt presenterats. Syftet med referensgruppen har varit att få<br />
respons och idéer till de förslag som arbetats fram.<br />
Syftet med den högre utbildningen ska vara att utveckla våra företrädare i<br />
sin ledarroll, men också att utveckla dem i sakpolitiska frågor samt kompetensutveckla<br />
i de verktyg man måste ha med sig för att lyckas genomföra det<br />
politiska uppdraget väl.<br />
Genom en högre utbildning ska <strong>Moderaterna</strong> erbjuda personlig och politisk<br />
utveckling för de som idag har en ledande roll inom politiken eller som<br />
skulle kunna få en sådan roll i framtiden. Utbildningen är kvalitetssäkrad<br />
och kvalificerad, både i sitt innehåll såväl som i dess genomförande.<br />
Förbundsstyrelserna i <strong>stad</strong>en och <strong>län</strong>et har det yttersta ansvaret för M-akademins<br />
verksamhet och utser därför vilka personer som ska leda akademin.<br />
M-akademins ledning utses vartannat år.<br />
40<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
M-akademins styrgrupp<br />
Förbundsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> utsåg 25 april 2012 och förbundsstyrelsen<br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> utsåg 26 april 2012 till M-akademins styrgrupp:<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>: Inger Akalla<br />
Harald Eriksson<br />
Jessica Rosencrantz<br />
Cecilia Stegö-Chiló<br />
Andrea Ström<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>: Maria Stockhaus, ordförande<br />
Fredrik Lindblad<br />
Erica Lejonroos<br />
Erik Ottoson<br />
Projektledare: Hans Hallin<br />
Den 1 november 2012 öppnades webbplatsen för M-akademin. De utbildningar<br />
som under 2012 genomförts är nedanstående:<br />
Sammanträdesteknik 19 november, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Mediaträning 14 november, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
11 december, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
Skriva för att övertyga 15 november, Berghs School of<br />
Communication<br />
26 november, Berghs School of<br />
Communication<br />
10 december, Berghs School of<br />
Communication<br />
Bygg ditt varumärke på nätet 27 november, <strong>Moderaterna</strong>s hus<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 41
Mentorprogrammet för <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> 2012 – <strong>2013</strong><br />
Förbundsstyrelsen tillsatte 2012-04-25 en styrgrupp vars syfte var att leda ett<br />
mentorprogram för <strong>Moderaterna</strong> i Stockholm <strong>stad</strong>. Till styrgruppen valdes<br />
följande personer:<br />
• Christina Elffors-Sjödin (FS)<br />
• Jessica Rosencrantz (FS)<br />
• Håkan Franzén (FS)<br />
• Johan Sjölin (KF)<br />
• Olof Kollinius (MUF Stockholm)<br />
Den 14 maj anställdes Sophia Granswed som projektledare för mentorprogrammet.<br />
Syftet med mentorprogrammet var att rekrytera adepter från<br />
<strong>stad</strong>ens alla valkretsar och erbjuda dem professionell och personlig utveckling.<br />
Detta för att stärka dem i rollen som politiska ledare och förebilder,<br />
vilket ska bidra till att de ska kunna ta ledande politiska uppdrag i <strong>stad</strong>en<br />
efter valet 2014.<br />
Styrgruppen satte upp ett antal urvalskriterier, och det inkom 58 nomineringar<br />
och egna ansökningar från större delen av alla lokalföreningar i <strong>stad</strong>en.<br />
Alla 58 personer kallades till en intervju och slutligen valdes 17 adepter<br />
ut från <strong>stad</strong>ens alla valkretsar. Vid rekrytering av mentorer sattes även då ett<br />
antal urvalskriterier upp. Styrgruppen tillfrågade ett 40 tal personer om de<br />
ville finnas med i en mentorbank, för att eventuellt bli matchade med en<br />
adept. 30 personer tackade ja till detta och 17 av dem matchades sedan med<br />
adepterna. Matchningsprocessen utgick ifrån ett antal frågor som adepterna<br />
fick besvara om vad de själva eftersökte hos en mentor. Utöver adepternas<br />
och mentorernas egna träffar med varandra, erbjuds även adepterna en utbildning<br />
med fokus på ledarskap och personlig utveckling.<br />
Under 2012 genomfördes följande aktiviteter:<br />
• 4 oktober: Kick-off för adepter<br />
• 8 november: Kick-off för mentorer<br />
• 17 november: Utbildning 1 för adepter<br />
Mentorprogrammet kommer att fortlöpa till och med december <strong>2013</strong>, då<br />
det avslutas med en gemensam diplomutdelning för adepter och mentorer.<br />
42<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
UPP-utbildning 2012 – <strong>2013</strong> (Utveckling av person och politik)<br />
UPP-utbildningen startades hösten 2012 med en kick-off den 20 november.<br />
Då intresset för mentorprogrammet var så stort, erbjöds deltagarna som ej<br />
går mentorprogrammet att gå en nyuppstartad UPP-utbildning (Utveckling<br />
av Person och Politik). 30 deltagare tackade ja till att fullfölja utbildningen<br />
som fortlöper under hela <strong>2013</strong>. Syftet med UPP-utbildningen är att deltagarna<br />
ska få personlig och politiskt utveckling samt inspiration kring det<br />
politiska arbetet från idé till verklighet.<br />
UPP-utbildningen består av totalt fem utbildningstillfällen.<br />
Insats för föreningarnas Basutbildning<br />
Under 2012 har ett arbete inletts med föreningarnas basutbildningar. Det<br />
har genomförts tre utbildningsledarkonferenser som syftat till att ge stöd<br />
och idéer till hur föreningens utbildningsverksamhet kan läggas upp. I<br />
samband med detta har förbundet startat en webbaserad helpdesk, kallad<br />
Helpdesk 30. Utbildningsledaren har där tillgång till all form av stöd för<br />
att under 30 minuter kunna sätta samman en rad olika utbildningar för att<br />
underlätta för basutbildningarna.<br />
Webb och IT<br />
It-miljö<br />
Under perioden har förbundets IT-miljö uppgraderats för att kunna möta<br />
de mer krävande och modernare verktygen som behövs i det dagliga arbetet<br />
samt att kunna effektivisera och spara in på underhållskostnader. I praktiken<br />
har det inneburit investeringar i nya servrar och datorer. Den stora majoriteten<br />
av kansliet arbetar numera i Mac-miljö.<br />
Webbserverpark<br />
Arbete har lagts på att strukturera upp och samla ihop förbundets domäner<br />
som tidigare varit utspridda hos olika leverantörer till ett ställe. Arbete har<br />
också påbörjats att flytta över all webb till virtuella servrar.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 43
Incheckningssystem<br />
För att kunna hantera incheckningar digitalt under stämmor och andra<br />
större evenemang som kräver noggrann kontroll på vilka som är på plats har<br />
ett incheckningssystem utvecklats inhouse för att möta våra unika krav.<br />
Inrapporteringsverktyg för Lyssna & förnya<br />
För att assistera kampanjen Lyssna & förnya togs det fram ett skräddarsytt<br />
rapporteringssystem. Med detta verktyg har alla inrapporteringar sparats och<br />
databasförts för att kunna ta fram rapporter och statistik till föreningar och<br />
andra ansvariga i projektet.<br />
Webbfilmer<br />
Under perioden har ett flertal webbfilmer gjorts. Bland annat gjordes det ett<br />
försök i form av tre avsnitt med ett studio-program med namnet Studio Blå<br />
hörnet. Filmer har också producerats för kampanjen Lyssna & förnya.<br />
Webbutbildningar<br />
Under perioden har ett tiotal utbildningar hållits för webbansvariga för att<br />
presentera och instruera webbverktyget Wordpress och föreningswebbsystemet.<br />
Webbsidor och sidor för företrädare<br />
Under perioden har det tagits fram personliga webbsidor för en del av våra<br />
heltidsarvoderade politiker. Alla dessa har utgåtts från en fördefinierad mall<br />
som anpassats personligen. Även dessa sidor har ingått i förbundets webbsystem<br />
baserat på Wordpress. Andra mindre kampanj- och projektsidor har<br />
tagits fram som t.ex. <strong>Stockholms</strong>kommissionen, Lyssna & förnya samt vår-<br />
och höstkampanjer.<br />
Föreningswebb<br />
En helt förnyad webbdesign och en del nya och i vissa fall omgjorda och förbättrade<br />
verktyg har tagits fram för alla föreningar och nätverk. Dessa sidor<br />
är väl anpassade till dagens standarder som gäller på webben. Dessa är dessutom<br />
responsiva i designen vilket innebär att oavsett vilken enhet man tittar<br />
med så anpassar sig designen till det. Alltså har man en mobil så mobilanpassas<br />
utseendet och om man har en läsplatta anpassas det efter det. Bland de<br />
44<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
nya förbättrade funktionerna finns bland annat en gemensam bildbank samt<br />
ett nyutvecklat verktyg för att presentera föreningarnas förtroendevalda.<br />
Mina sidor<br />
Arbete har påbörjats med att ta skapa ett ”mina sidor”-system för att hantera<br />
och samla ihop alla verktyg som använts av alla aktiva medlemmar. Planerad<br />
release hösten <strong>2013</strong>.<br />
Försöksnomineringssystem<br />
Arbete har påbörjats med att utveckla ett helt digitalt valsystem för att hantera<br />
försöksnomineringsprocessen. Release planerad till hösten <strong>2013</strong>.<br />
Råd och nätverk<br />
Förbundsstyrelsen har till sig knutit ett antal nätverk och har 2011-05-16<br />
antagit arbetsordningar för de nätverken/råden: Moderata Kvinnor i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong>, Moderata Seniorer i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> samt de med <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>län</strong> gemensamma råden Företagarrådet och Kyrkopolitiska rådet.<br />
Förutom de till förbundsstyrelsen knutna nätverken finns Moderata Ungdomsförbundet<br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> som är en del av partiorganisationen och<br />
den helt fristående organisationen Öppna moderater. Därtill verkar ett<br />
idrottspolitiskt nätverk. Nedan redovisas i sammanfattning verksamheten i<br />
de till förbundsstyrelsen knutna råden samt för Öppna Moderater och det<br />
idrottspolitiska nätverket. MUF:s verksamhetsberättelser för åren 2011 och<br />
2012 biläggs.<br />
Moderata Kvinnor i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
Moderata kvinnor i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> är en del av nätverket Moderata kvinnor.<br />
Rådet är underställt Förbundsstyrelsen och har som uppgift att arbeta<br />
med rekrytering och utbildning av kvinnor och att lyfta fram deras synpunkter<br />
i för dem viktiga politiska frågor. Styrelsen nominerades på representantskap<br />
2011-04-12 och valdes av förbundsstyrelsen 2011-05-16. Ordföranden<br />
i rådet har sedan september 2011 varit adjungerad till förbundsstyrelsen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 45
Styrelsen<br />
Eva Solberg ordförande<br />
Marie Ljungberg Schött vice ordförande<br />
Lise-Lotte Fylking ledamot<br />
Rahma Dirie ledamot<br />
Petra Holda ledamot<br />
Katja Hessle ledamot<br />
Styrelsen har under 2011 haft sex styrelsemöten. Under 2012 har genomförts<br />
åtta styrelsemöten.<br />
Verksamhet<br />
2011<br />
• Entréutbildning 10 maj, 22 november<br />
• MQ-Stämma 13–14 maj<br />
• 100-årsmingel 28 september med företagsamma kvinnor Undici<br />
• 100-årsjubileum 11 september med <strong>län</strong>skvinnorna<br />
• Träff med Parlamentskvinnor från Ghana 22 september<br />
• Träff med centerkvinnorna 12 oktober<br />
• Allianskvinnoträff med styrelserna 26 maj<br />
• Säg det snyggt med Elaine Ekswärd, retoriker 15 november med MQcentralt.<br />
• Kampanj med Levande Humlan 15–26 november.<br />
• MQ-Glögg och 100 årsfirande 1 december<br />
2012<br />
• Sverigepremiär The Iron Lady 17 januari<br />
• 2-årsutbildning 18 februari<br />
• Entréutbildning med Pär Henriksson 26 mars<br />
• Inspirationsfrukost Rapport Ewa Thalén Finne och Andreas Norlén,<br />
28 mars<br />
• Kajsa Bergqvist ”Att sätta upp mål” 8 maj<br />
• Inspirationskväll i Budgetens tecken med Irene Svenonius 19 november<br />
Representantträff Kreativ afton Mål och visioner 23 maj<br />
• Kampanj 28 januari<br />
• Internationella kvinnodagen 8 mars Kampanj<br />
46<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
• Ensamkampanj Alfons Åberg-utställning invigs 31 mars<br />
• Vårruset med MQ-<strong>län</strong>et 29 maj<br />
• Kampanj med Spånga moderaterna och nationaldagsfirande Rinkeby<br />
torg 6 juni<br />
• Kampanj Tensta Marknad 2 september<br />
• Kampanj Söderandans dag 22 september<br />
• Kampanj med Enskede-Årstamoderaterna 29 september<br />
• MQ-<strong>stad</strong>s valstuga1 oktober<br />
• Kampanj med moderaterna Skärholmen 27 oktober<br />
• Kampanj Liljeholmen med 5:e kretsen 24 november<br />
• Champagneprovning Praktsalen 31 januari<br />
• Rosémingel 14 juni<br />
• Traditionsenlig glögg praktsalen 10 december<br />
• Mercikampanj besök och chokladutdelning till SÖS-akuten, Sachska<br />
barnakuten, Socialjouren, Maria Pol, Maria Ungdom och Vinternatt<br />
Stockholm 23 december<br />
MQ-representanternas roll är att få fler kvinnor att intressera sig för moderat<br />
politik och få fler att vilja rösta på <strong>Moderaterna</strong> i valet 2014 bl.a. genom att:<br />
• Tillsammans med föreningarna utveckla MQ i <strong>stad</strong>en. Moderatkvinnornas<br />
styrelse har haft kontakt på olika sätt med samtliga MQ-ansvariga i<br />
föreningar/kretsar för att stärka nätverket med dessa. Styrelsen har efter<br />
samråd med representanterna exempelvis bjudit in medlemmar och<br />
andra nyckelpersoner till gemensamma aktiviteter och arrangemang.<br />
• Knyta till sig en arbetsgrupp/styrelse/arbetsutskott (AU). Styrelsen har<br />
bestått av MQ-ansvariga från alla 6 kretsarna i Stockholm <strong>stad</strong>. Genom<br />
dialog med andra delar inom Moderatkvinnorna kan vi hjälpas åt att<br />
sprida kunskap i flera riktningar. Vi Moderatkvinnor ska forma det<br />
lokala arbete effektivt, men också utvidga nätverkets kompetens- och<br />
kunskapsbas.<br />
• Utse och engagera en ansvarig kvinna i varje förening/krets för informations-<br />
och kunskapsspridning samt kampanjarbete. Styrelsen har varit<br />
i kontakt med MQ-ansvarig för att denne skall kunna bidra till goda<br />
och respektfulla relationer med andra nätverk och för att hon ska kunna<br />
sprida kunskap och information vidare i sin förening.<br />
• Aktivt delta i utnämningar och valberedningar så att vi uppnår en jämn<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 47
könsfördelning på våra politiska poster. Vi har inget eget mandat men<br />
med goda relationer har vi kunnat lyfta fram duktiga kvinnor till fler<br />
uppdrag.<br />
• Aktivt se över ansökningar till våra utbildningar, så att de stämmer med<br />
kriterierna. Staden har från och med denna verksamhetsperiod, förnyat<br />
delar av utbildningsinsatserna. Entréutbildningen kommer fortsättningsvis<br />
att riktas till relativt nya medlemmar. Nytt är våra kommande<br />
boxutbildningar som vänder sig till medlemmar som vill förbättra/stärka<br />
olika delar för sin framtida utveckling. 2-årsutbildningen har fått en tydligare<br />
ram och koncentrerade pass med stort fokus på personlig utveckling.<br />
Denna är numera kopplad till ett mentorskap. Kriterierna för att<br />
kvalificera sig till den sistnämnda är uppdrag i central nämnd, landsting,<br />
SDN eller kommunala bolag, samt att en analys av boken Borglighetens<br />
framtid (Timbro) har gjorts.<br />
Moderata Seniorer i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
Moderata Seniorer i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> är en del av nätverket Moderata Seniorer.<br />
Rådet är underställt Förbundsstyrelsen och har som uppgift att arbeta<br />
med rekrytering och utbildning av seniorer och att lyfta fram deras synpunkter<br />
i för dem viktiga politiska frågor. Styrelsen nominerades på representantskap<br />
2011-03-11 och valdes av förbundsstyrelsen 2011-05-16. Ordföranden<br />
i rådet har sedan september 2011 varit adjungerad till förbundsstyrelsen.<br />
Styrelsen<br />
Margareta Olgart Holmberg ordförande<br />
Carl-Erik Hedlund vice ordförande, pressansvarig<br />
Ulla M. Pehrson sekreterare<br />
Loulou du Rietz Svensson vice sekreterare<br />
Siv Lapins klubbmästare<br />
Anita Schneider vice klubbmästare<br />
Elisabeth Fleetwood ledamot<br />
Göran Åstrand ledamot<br />
Britt Tryding ledamot<br />
Berthold Gustavsson ledamot<br />
48<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Styrelsen har haft 16 sammanträden under perioden. Seniorrådet utgörs av<br />
ca 106 valda ombud från 28 moderata föreningar i Stockholm<br />
Styrelsens aktiviteter<br />
Styrelsen har avlämnat 8 skrivelser:<br />
• tillsammans med <strong>län</strong>et till partistyrelsen hösten 2011 om pensionärernas<br />
ekonomiska situation och i november 2012 till föreningsordförandena<br />
och valda seniorrepresentanter i <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>: Fler äldre till riksdagen<br />
2014.<br />
• i juni 2011 till samtliga moderata seniorer i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>, ang. styrelsens<br />
våraktiviteter och kommande höstprogram.<br />
• till äldreborgarrådet Joakim Larsson i november 2011: ”Att nå hög<br />
kvalitet och god personlig omsorg måste vara utgångspunkten för varje<br />
upphandling inom vården”.<br />
• i januari 2011 och 2012 brev till föreningsordföranden i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> med uppmaning att utse seniorombud till nätverkets seniorråd.<br />
• i november 2012 till Partistyrelsen och för kännedom till migrationsminister<br />
Tobias Billström med frågan: Hur ska vi klara en ökad invandring<br />
och hur skall vi argumentera i valstugorna?<br />
Därutöver har styrelsen bland annat medverkat på två seniormässor – ombord<br />
på Viking Line, deltagit i Alliansens Vänners seminarier liksom på<br />
Timbros olika sammankomster samt besökt äldreboendet på <strong>Stockholms</strong><br />
Sjukhem, äldreboendet Löjtnantgården och äldreboendet Kavat vård.<br />
Seniorrådet har kallats till följande möten:<br />
• Talmannen Per Westerberg – Att leda riksdagen med åtta partier, 11<br />
april 2011<br />
• Statssekreteraren Per Schlingman – Det politiska läget, 6 september<br />
2011<br />
• F.d. undergeneralsekr. Inga-Britt Ahlenius – FN, en oumbärlig organisation<br />
<strong>stad</strong>d i förfall, 10 oktober 2011<br />
• Äldreborgarrådet Joakim Larsson – Framtidens äldreomsorg, 5 december<br />
2011<br />
• Förbundsordföranden Henry Sténson – Så säkrar vi framgång i valet<br />
2014, 13 februari 2012<br />
• Generaldirektören Bo Lundgren – Europas politiska kris, 28 februari<br />
2012<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 49
• Nationella Äldresamordnaren Eva Nilsson Bågenholm – Bättre äldrevård,<br />
2 april 2012<br />
• Finansborgarrådet Sten Nordin – Vi bygger Stockholm för att vinna<br />
2014, 3 september 2012<br />
• Riksdagsledamoten och ansvarig för (M):s socialpolitik Mats Gerdau –<br />
Ny politik för äldre, 14 maj 2012<br />
• Hjälpmedelsinstitutets Ingela Månsson – Teknik i välfärdens tjänst, 15<br />
oktober 2012<br />
• Socialförsäkringsministern Ulf Kristersson – Sveriges välfärdspolitik 100<br />
år – och se’n då?, 3 december 2012<br />
Moderata företagarrådet i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong><br />
Företagarrådet är gemensamt för de båda förbunden i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och<br />
<strong>län</strong> Rådet är underställt Förbundsstyrelsen och har som uppgift att fördjupa<br />
det politiska kunnande hos medlemmar som är företagare, att skapa förutsättningar<br />
för ökade insatser i partiorganisationen och ökad representation<br />
på alla nivåer, att verka för att ett företagarperspektiv övervägs i partiets<br />
politik inom alla områden samt att lyfta fram företagaraspekter på politiska<br />
frågor, att utveckla partiets kontakter med enskilda företag och företagargrupper<br />
samt intressera företagare för moderat politik. Styrelsen nominerades<br />
på representantskap 22 mars 2011 och valdes av de båda förbundsstyrelsen<br />
i juni 2011.<br />
Styrelsen<br />
Per Sörman, Täby Ordförande<br />
Lars Bengtson, Stockholm/Västerled Vice ordförande<br />
Christina Gardos, Upplands Väsby Ledamot<br />
Marianne Pettersson, Stockholm/Maria Ledamot<br />
Lars Almquist, Stockholm/Gärdet Ledamot<br />
Anders Alvebäck, Stockholm/Sofia Ledamot<br />
Rune Wikström, Värmdö Ledamot<br />
Företagarrådet har under perioden genom fört 12 protokollförda styrelsemöten.<br />
50<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Verksamhet<br />
Företagarrådet har under verksamhetsperioden genomfört följande aktiviteter:<br />
2011<br />
• Företagarrådsmöte 16 juni, talarkväll med Europaparlamentariker Gunnar<br />
Hökmark.<br />
• Företagarfrukostmöte 13 september hos JRF Förvaltning AB i Täby med<br />
arbetsmarknadsminister Hillevi Engström.<br />
• Företagarrådsmöte 22 november gäst Niklas Kåvius, jurist <strong>Stockholms</strong><br />
Handelskammare om offentlig upphandling.<br />
• Möte 24 november med Småföretagarnas Riksförbund.<br />
2012<br />
• Möte 8 februari om företagandet i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong> med Moderata<br />
riksdagsledamöter från <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>.<br />
• Företagarrådsmöte 20 mars med partisekreterare Sofia Arkelsten.<br />
• Hearing/företagarrådsmöte 8 maj med Hanna Schönning från Finansmarknadsdepartementet,<br />
tillsammans med Engelbrektsmoderaterna.<br />
• Företagarrådsmöte 30 maj i riksdagen med Moderata ledamöterna i<br />
arbetsmarknadsutskottet och näringsutskottet.<br />
• Företagarrådsmöte 23 oktober med Olle Zetterberg vd Stockholm Business<br />
Region.<br />
• Företagarrådsmöte 20 november med arbetsmarknadsminister Hillevi<br />
Engström.<br />
Arbetsgrupper<br />
Företagarrådet har arbetat med arbetsgrupper inom områdena,<br />
Utbildning: Ansvarig: Per Sörman<br />
Integration: Ansvarig: Lars Almquist<br />
Kommunikation, webb & media: Ansvarig: Marianne Pettersson<br />
Lobby: Ansvarig: Christina Gardos<br />
Politiker & föreningar: Ansvarig: Lars Bengtson<br />
Entrepenörskap: Ansvarig: Lars Bengtson<br />
Material: Ansvarig: Marianne Pettersson<br />
och Anders Alvebäck<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 51
Politiskt program: Ansvarig: Rune Wikström, Lars Alm-<br />
quist och Anders Alvebäck<br />
Några av arbetsgrupperna har haft ett flertal möten under perioden och<br />
några är i fasen att startas upp.<br />
Information<br />
Företagarrådet har under perioden tagit fram en slogan, Finns det inga företag,<br />
finns inga arbeten! Vi gillar Företagarlinjen! Moderata Företagarrådet! och<br />
till det silikonarmband i vitt med blå text.<br />
Motion lades till förbundsstämmorna i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>.<br />
Motionen bifölls.<br />
Hemsida (moderaterna.net/foretag) och Facebook<br />
Moderata företagarrådet har nu en aktiv hemsida och facebook med mycket<br />
bloggande. Styrelsen vill att all information, blogg, dialog, kalendarium etc<br />
ska finnas på hemsidan.<br />
Material<br />
Företagarrådet har tagit fram flygblad med budskapet ”Vill Du vara med och<br />
påverka?”<br />
Övrigt<br />
Företagarrådets ordförande har haft ett flertal möten med statsminister/partiordförande<br />
Fredrik Reinfeldt, partisekreterarna Sofia Arkelsten och Kent<br />
Persson, chefombudsman Sverker Eriksson och finansminister Anders Borg<br />
för att diskutera företagarrådets roll samt hur vi kan utveckla Moderat företagarpolitik<br />
och se till att <strong>Moderaterna</strong> är företagarnas självklara val.<br />
Företagarrådets ordförande har varit adjungerad till förbundsstyrelsen i<br />
<strong>Stockholms</strong> Stad. Flera styrelseledamöter har varit ute i föreningar och informerat<br />
om företagarrådet och vårt arbete.<br />
Företagarrådet arbetar vidare med det företagspolitiska programmet och har<br />
börjat arbeta med ett lokal företagspolitiskt program. Målsättningen är att<br />
under <strong>2013</strong> göra en strategi för valet 2014 och sätta upp mål med företagarrådets<br />
arbete.<br />
52<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Kyrkopolitiska rådet<br />
Kyrkopolitiska rådet är gemensamt för de båda förbunden i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
och <strong>län</strong>. Rådet är underställt förbundsstyrelsen och har som uppgift att bl.a.<br />
fördjupa det politiska samarbetet och kunnandet bland medlemmar som är<br />
engagerade i kyrkopolitiska frågor. Arbetet ska koncentreras på samordning,<br />
utbildning, rekrytering och att lyfta fram kyrkoaspekter på politiska frågor<br />
samt intressera medborgare för moderat kyrkopolitik.<br />
Kyrkopolitiska rådet består av de kontaktpersoner som utses av föreningarna,<br />
vanligtvis gruppledaren i kyrkofullmäktige. Även andra intresserade är<br />
välkomna att delta.<br />
Styrelsen nominerades på representantskap 21 mars 2011 och valdes av de<br />
båda förbundsstyrelserna i juni 2011.<br />
Styrelsen<br />
Till och med den 21 mars 2011:<br />
Annette Lundquist Larsson, Oscars Norra Ordförande<br />
Sven Esplund, Nacka Vice ordförande<br />
Solveig Fröberg, Lidingö Ledamot<br />
Annette Jansson, Kista Ledamot<br />
Inger Olsson-Blomberg, Danderyd Ledamot<br />
Marie Schött, Hedvig Eleonora Ledamot<br />
Från och med 21 mars 2011:<br />
Annette Lundquist Larsson, Oscars Norra Ordförande<br />
Sven Esplund, Nacka Vice ordförande<br />
Claes Eliason, Vällingby Ledamot<br />
Solveig Fröberg, Lidingö Ledamot<br />
Inger Olsson-Blomberg, Danderyd Ledamot<br />
Marie Schött, Hedvig Eleonora Ledamot<br />
Bengt Säberg, Huddinge Ledamot<br />
Hans Ulfvebrand, Sofia Ledamot<br />
Kyrkopolitiska rådet har under verksamhetsperioden genomfört följande<br />
aktiviteter:<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 53
2011<br />
• Kyrkopolitiskt råd 9 juni, 1 november.<br />
• Informationsträff 14 november om Kyrkovalet <strong>2013</strong> för kyrkopolitiskt<br />
intresserade.<br />
• Informationsträff 23 november angående inner<strong>stad</strong>sutredningen.<br />
2012<br />
• Kyrkopolitiskt råd 6 februari, 15 maj.<br />
• Informationsträff 11 januari angående inner<strong>stad</strong>sutredningen.<br />
• Informationsträff 22 februari om Kyrkovalet <strong>2013</strong> för kyrkopolitiskt<br />
intresserade.<br />
• Informationsträff 4 juni om Borgerligt alternativ för kyrkopolitiskt<br />
intresserade.<br />
• Träff 11 september och diskussion om det nationella handlingsprogrammet.<br />
• Informationsträff 6 december om Borgerligt alternativ.<br />
Utöver redovisade träffar har även Kyrkopolitiska rådet via mail och samtal<br />
coachat och hjälpt till i bildandet av Borgerligt alternativs lokalavdelningar.<br />
Borgerligt alternativ<br />
<strong>Moderaterna</strong>s partistämma beslutade den 22 oktober 2011 att Moderata<br />
Samlingspartiet inte deltar som en nomineringsgrupp när det gäller val i<br />
Svenska kyrkan från och med kyrkovalen <strong>2013</strong>. Kyrkliga samrådsgruppen<br />
gavs i uppdrag att bilda en ny nomineringsgrupp och att ta fram förslag till<br />
en ny värdeplattform för den nya nomineringsgruppen. Mot denna bakgrund<br />
har Kyrkopolitiska rådets arbete främst bestått i att bilda en ny regional<br />
nomineringsgrupp med namnet Borgerligt alternativ i <strong>Stockholms</strong> stift<br />
samt hjälpt och stöttat lokalavdelningarna i deras arbete att bilda sina nya<br />
nomineringsgrupper. Under 2012 har totalt 35 moderata nomineringsgrupper<br />
valt att bilda nya nomineringsgrupper för Borgerligt alternativ. Detta<br />
innebär att i princip alla tidigare nomineringsgrupper till församlingarna<br />
inom <strong>Stockholms</strong> stift har gått över till Borgerligt alternativ.<br />
Inför valen till kyrkomöte och stiftsfullmäktige tillsatte kyrkopolitiska rådets<br />
styrelse en nomineringskommitté bestående av Annette Lundquist Larsson<br />
(ordf), Solveig Fröberg, Liselotte Fylking, Benkt Kullgard och Bengt Säberg.<br />
54<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Drygt 100 kandidater anmälde intresse för stiftsfullmäktige och drygt 60<br />
personer anmälde intresse för kyrkomötet. Nomineringskommittén lämnar<br />
förslag till valsedlar som beslutas på en nomineringsstämma den 20 februari<br />
<strong>2013</strong>. Varje lokalavdelning (församling/kontrakt) utser ombud utifrån<br />
antalet medlemmar i lokalavdelningen till stämman. Ordföranden i lokalavdelningen<br />
är självskriven.<br />
Kyrkliga samrådsgruppen har skrivit ett nationellt handlingsprogram som<br />
kommer att utgöra grund för stiftsprogram och lokala program. Kyrkopolitiska<br />
rådets styrelse kommer att tillsätta en programgrupp för stiftsprogrammet.<br />
Borgerligt alternativ har från de båda förbunden mottagit ett startbidrag om<br />
100.000 kronor som kommer att användas för det kommande kyrkovalet<br />
och för kostnader i samband med bildandet av Borgerligt alternativ. Bl.a.<br />
planeras utåtriktade aktiviteter, utskick av valsedlar till moderata medlemmar<br />
mm.<br />
Idrottspolitiskt nätverk<br />
<strong>Stockholms</strong>moderaternas idrottspolitiska nätverk leds av Henrik Appelqvist,<br />
Ulf Cronquist, Lars Edvall, Erik Hafström, Birgitta Persson och Johan Sjölin.<br />
Nätverket har utarbetat ett förslag till program för <strong>Stockholms</strong>moderaternas<br />
Idrottspolitik 2011 – 2014: ”Hur underlättar vi stockholmarnas idrottsvardag?”<br />
Programmet var bilaga till Nätverkets motion ang. ”Inrättandet av ett<br />
moderat idrottspolitiskt nätverk på riksnivå” till Moderata partistämman<br />
20–23 oktober 2011.<br />
Nätverket har diskuterats visioner och konkreta åtgärder under parollen<br />
”Idrott för alla” samt haft några möten med idrottsborgarrådet Regina<br />
Kevius för utbyte av tankar om önskemål och möjligheter i den framtida<br />
idrottspolitiken i Stockholm. Regina Kevius har även besökt ett av nätverkets<br />
sammanträden för att tala om idrottspolitiken i Stockholm. Arbetsgruppens<br />
arbete syftat till att proaktivt verka för att utveckla idrottspolitiken i<br />
Stockholm. Härvid har framhållits bl.a. följande utgångspunkter: många<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 55
nya stockholmare har flyttat in, flera nya arenor har tillkommit, behovet<br />
av breddidrott och folkhälsoaktiviteter står högt på stockholmarnas önskelista,<br />
det föreligger några viktiga fokusområden, nämligen jämställdhet,<br />
tillgänglighet, föreningsliv, spontanidrott, de äldres behov av motion och<br />
idrott, samverkan, anläggningar samt idrottens upplevelse och inspiration,<br />
alla nämnder och <strong>stad</strong>sdelsnämnder ska ha ett ”idrottsansvar” för tillgodose<br />
stockholmarnas behov av idrottsmöjligheter.<br />
Nätverket vill även verka bl.a. för att det genom samverkan av olika idrotter<br />
skapas idrottscentra eller idrottscampus, t.ex. i södra förorterna och i den<br />
snabbt växande Norra Djurgårds<strong>stad</strong>en. Många av nätverkets tankar och<br />
önskemål kommer till uttryck i <strong>stad</strong>ens idrottspolitiska program <strong>2013</strong>.<br />
Öppna Moderater<br />
Öppna Moderater var till och med 2012 ett fristående hbt-nätverk inom<br />
moderaterna. Under 2012 omvandlades nätverket till ett förbund med<br />
ett distrikt för Öppna Moderater i Stockholm. Förbundets ändamål är att<br />
främja tanken på att alla människor, oavsett sexuell läggning och könsuttryck,<br />
ska ha samma rättigheter.<br />
Styrelsen<br />
Vid årsmötet för det nationella nätverket den 14 februari 2011 valdes följande<br />
styrelse;<br />
Fredrik Saweståhl Ordförande<br />
Jenny Edberg Vice ordförande<br />
Luke Cook Vice ordförande<br />
Lars Sporrong Ledamot<br />
Gunvor Åkerblom Ledamot<br />
Peter Jönsson Ledamot<br />
Anders Karlsson Ledamot<br />
Jimmy Jansson Ledamot<br />
Tomas Bremer Ledamot<br />
Mika Lahdensivu Ledamot<br />
56<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Styrelsen har under verksamhetsåret 2011 haft 9 protokollförda sammanträden.<br />
Styrelsen<br />
Vid årsmötet 3 mars 2012 för Öppna Moderater Stockholm valdes följande<br />
styrelse;<br />
Jenny Edberg Ordförande<br />
Marcus Sköld Vice ordförande<br />
Lars Sporrong Ledamot<br />
Jimmy Jansson Ledamot<br />
Tomas Bremer Ledamot<br />
Joakim Runnedal Ledamot<br />
Åsa Engman Ledamot<br />
Till styrelsen adjungerades under året Anders Nordenson och Thomas Wyatt<br />
till medlemssekreterare. Styrelsen har under verksamhetsåret 2012 haft 9<br />
protokollförda sammanträden.<br />
Årsmöten<br />
Vid årsmötet 2011 den 14 februari deltog <strong>Moderaterna</strong>s partisekreterare<br />
Sofia Arkelsten. Årsmötet antog en proposition om att den svenska adoptionslagstiftningen<br />
behöver ses över då möjligheten för samkönade par att få<br />
adoptera inte fungerar i praktiken.<br />
Årsmötet 2012 den 3 mars formaliserade förbundet Öppna Moderater och<br />
distriktet Öppna Moderater Stockholm. Ett 40-tal av Öppna Moderaters<br />
medlemmar närvarade och <strong>Moderaterna</strong>s arbetsmarknadsminister Hillevi<br />
Engström var årsmötestalare.<br />
Medlemmar<br />
En viktig ansats under åren har varit att locka fler medlemmar till Öppna<br />
Moderater. Vid 2010 års utgång hade Öppna Moderater 49 medlemmar i<br />
nätverket. Vid utgången av 2011 72 medlemmar i nätverket och vid utgången<br />
av 2012 97 st medlemmar i Öppna Moderater Stockholm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 57
Verksamhet<br />
2011 har handlat mycket om att få Öppna Moderater att växa ut i landet.<br />
Fokus har också legat på styrelsens politiska prioriteringar. 2011 har även<br />
utgjort jubileumsår då det förflutit 10 år sedan Öppna Moderater, då under<br />
namnet Gaymoderaterna, startade sin verksamhet.<br />
2012 har mycket handlat om att få Öppna Moderater Stockholm att växa<br />
samt skapa kontakter med lokalföreningar i <strong>Moderaterna</strong>.<br />
Ekonomi<br />
Under 2011 har Öppna Moderater fått ekonomiskt stöd från <strong>Moderaterna</strong>s<br />
riksorganisation och från <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>. Under<br />
2012 har Öppna Moderater Stockholm endast fått ekonomiskt stöd från<br />
Öppna Moderater – <strong>Moderaterna</strong>s hbt-förbund.<br />
Prioriteringar<br />
Styrelsens fastställde prioriteringar för arbeta med under 2011.<br />
Verksamhet och organisation<br />
Kontinuerlig verksamhet för medlemmar och intresserade i Stockholm<br />
Kampanjverksamhet och seminarier på Pride och liknande arrangemang över<br />
hela landet<br />
Starta lokal verksamhet för Öppna Moderater på 2–3 platser utanför <strong>Stockholms</strong>regionen<br />
Politik<br />
Transfrågor med fokus på att driva på för ett förverkligande av förslaget till<br />
ny lag om könsfastställelse.<br />
Surrogatmödraskap och inseminationsfrågan – nya vägar till barn och familj.<br />
Diskriminering och bemötande i vardagen. Skola, Hemtjänst, Äldreomsorg,<br />
Vård, Socialtjänst – kommun- och landstingsfrågor.<br />
Internationella frågor inklusive asylfrågan.<br />
Vid styrelsens konstituerande styrelsemöte den 13 mars 2012 fastställdes<br />
prioriteringar att arbeta med under året.<br />
Verksamhet och organisation<br />
Transfrågor; Styrelsen vill fortsätta ta del och arbeta inom denna fråga. Se<br />
58<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
hur de politiska besluten kring dessa frågor påverkat vardagen för transpersoner.<br />
Familjefrågor/familjepolitik för singlar; <strong>Moderaterna</strong> har under detta år<br />
fokus på barn. Detta vill styrelsen fortsätta jobba med och fokusera på.<br />
Moderatkvinnor vill ha en gemensam kampanj med Öppna moderater för<br />
att uppmärksamma ensamstående föräldrar. Andra fokuseringsområden är<br />
bland annat surrogatmödraskap och adoption, Har det skett några vardagliga<br />
förändringar för HBT-personer.<br />
Diskriminering i vardagen; Öppna moderater ser detta som en prioritering<br />
att uppmärksamma och behandla. Hur behandlas HBT-personer via arbetsgivare,<br />
kommuner, inom föreningslivet, idrottslivet osv. Finns det några<br />
vardagliga problem för HBT-personer som försvårar det dagliga livet. Finns<br />
det något mer att jobba på angående lagar i praktiken? Vart går pengar och<br />
bidrag som har HBT-fientliga idéer och åsikter?<br />
Styrelsen har under åren arbetat efter de fastställda prioriteringarna. Verksamhetsprioriteringarna<br />
har följts genom kontinuerliga medlemsmöten etc i<br />
Stockholm och kampanj på Stockholm Pride.<br />
De politiska prioriteringarna har kommit till uttryck genom artiklar och insändare<br />
i media och på QX, en motion till partistämman som bifölls, teman<br />
på medlemsmöten och olika seminarier vid partievenemang och externa<br />
evenemang som Stockholm Pride med flera.<br />
Aktiviteter<br />
Nätverket har under året erbjudit medlemmarna medlemsmöten i Stockholm.<br />
Det har även arrangerats After work den sista fredagen varje månad i<br />
Stockholm.<br />
Följande medlemsmöten har arrangerats 2011:<br />
• Talarkväll 26 januari om hbt i riksdagen med riksdagsledamöterna Olof<br />
Lavesson och Maria Abrahamsson.<br />
• Talarkväll 23 mars om hbt i Norden med tidigare statssekreteraren för<br />
nordiskt samarbete Johan Tiedemann.<br />
• Talarkväll 4 maj med tema ”Döv och hbt” med Joakim Hagelin Adeby<br />
ordförande i <strong>Stockholms</strong> Dövas Förening (SDF).<br />
• Sommarmingel 17 juni med hbt-Alliansen med deltagare från Modera-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 59
terna, Folkpartiet, Centerpartiet och Kristdemokraterna.<br />
• Talarkväll 5 oktober om rosa kapitalism med ekonomen och författaren<br />
Fredrik Erixon.<br />
• Talarkväll 9 november om hbt och heder med Eduardo Grutzky från<br />
ALMA Europa.<br />
• Jubileumsfest 10 december. Öppna Moderater firade 10-årsjubileum<br />
sedan föreningen återstartades 2001.<br />
After Work har genomförts 10 gånger<br />
Följande medlemsmöten har arrangerats 2012:<br />
• Talarkväll 15 maj med Anders Pihlblad.<br />
• Talarkväll 23 maj med Ulrica Schenström.<br />
• HBT-alliansmingel 8 juni.<br />
• Talarkväll 15 augusti med Nigel Ashford.<br />
• Talarkväll 13 september med Anders Öhrman.<br />
• HIV-diskussion 14 november med Henrik Ripa och Inger Forsgren.<br />
• Glöggmingel 12 december.<br />
After Work har genomförts 11 gånger.<br />
Stockholm Pride<br />
Stockholm Pride 2011 hölls i Kungsträdgården mitt i Stockholm 2–6<br />
augusti med seminariedelen på Kulturhuset. Öppna Moderater arrangerade<br />
under Pride ett eget seminarium. Representanter för Öppna Moderater och<br />
<strong>Moderaterna</strong> deltog i ytterligare tre seminarier. Kampanj bedrevs alla dagar<br />
från Öppna Moderaters tält i parken. Ett stort gäng moderater deltog i<br />
paraden. Pride inleddes med en intern kick-off för alla som skulle delta och<br />
arbeta under festivalen.<br />
Öppna Moderater hade tillsammans med <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
och <strong>län</strong> ett kampanjtält i Kungsträdgården. Festivalområdet för Stockholm<br />
Pride 2012 var i Tantolunden på Södermalm i Stockholm 1–5 augusti och<br />
seminariedelen på Kulturhuset, som dessa dagar döpts till Pride House.<br />
Öppna Moderater arrangerade under Stockholm Pride ett eget seminarium.<br />
Kampanj bedrevs alla dagar i <strong>Moderaterna</strong>s tält i parken. Ett stort gäng moderater<br />
deltog i paraden, som är på festivalens avslutningsdag. Pride inleddes<br />
med en intern kick-off för alla som skulle delta och arbeta under festivalen.<br />
60<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
För Pridefestivalen togs det fram speciella t-shirts, som man bar då man<br />
tjänstgjorde i tältet och som bars av de flesta i paraden.<br />
Kampanjer<br />
Under 2011 genomfördes flera kampanjer i <strong>Stockholms</strong>området och bemannades<br />
en regnbågsvalstuga på Sergels torg. Under 2012 genomfördes ca<br />
10 kampanjer i <strong>Stockholms</strong>området bemannades en Regnbågsvalstuga på<br />
Norrmalmstorg den 13 oktober.<br />
<strong>Moderaterna</strong><br />
Öppna Moderater har deltagit på <strong>Moderaterna</strong>s Sverigemöte i Karl<strong>stad</strong> med<br />
kampanjmonter och seminarium, besökt MUF:s arbetsstämma i Jönköping<br />
och varit med på <strong>Moderaterna</strong>s partistämma i Örebro med kampanjmonter<br />
och en egen motion. På stämman antogs ett nytt idéprogram, ett nytt<br />
kommunpolitiskt program och en utrikespolitisk proposition, dessutom<br />
hanterades 180 motioner. <strong>Moderaterna</strong>s tydlighet om att partiet står upp för<br />
hbt-personers rättigheter och livsvillkor är stor och finns omnämnt på flera<br />
ställen i det nya idéprogrammet. Skrivningar finns även i den utrikespolitiska<br />
propositionen kring att värna hbt-rättigheter och att kämpa för det i världen,<br />
samt i det kommunpolitiska programmet kring att moderater i kommuner<br />
och landsting har ett särskilt ansvar för att stå upp för allas lika möjligheter.<br />
Öppna Moderater hade motionerat om att lagen om könsfastställelse snarast<br />
är i behov av modernisering. En enig partistämma som ställde sig bakom<br />
motionen.<br />
I anslutning till motion om att underlätta adoptioner av familjehemsplacerade<br />
barn beslutade stämman att det är viktigt att ytterligare underlätta<br />
adoptioner av barn som far illa även inom Sverige. Skulle fler inhemska<br />
adoptioner komma till stånd ökar det möjligheten för samkönade par att<br />
komma fram som adoptivföräldrar. Partistämman beslutade också att ställa<br />
sig bakom en förutsättningslös utredning om surrogatmödraskap.<br />
Media och Kommunikation<br />
Öppna Moderaters viktigaste externa kommunikationskanal är hemsidan<br />
www.oppnamoderater.se. Öppna Moderater har flera grupper på Facebook<br />
bl.a. för Öppna Moderater Stockholm och ett twitter-konto under adressen<br />
@Oppna med 553 prenumeranter. På <strong>Moderaterna</strong>s firstclass-system har<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 61
Öppna Moderater en egen konferens som används för intern information,<br />
på Opus har styrelsen en egen mapp för intern kommunikation.<br />
62<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Partistämma och partistyrelse<br />
Förbundet hade 2011 och 2012 22 ombud till partistämmor.<br />
Vid förbundsstämman 2011 valdes till partistämmoombud:<br />
Kristina Alvendal<br />
Cecilia Brinck<br />
Charlotte Broberg<br />
Johan Forssell<br />
Tina Ghasemi<br />
Ulla Hamilton<br />
Gunnar Hökmark<br />
Christoffer Järkeborn<br />
Regina Kevius<br />
Anna König Jerlmyr<br />
Joakim Larsson<br />
Marie Ljungberg Schött<br />
Lars Joakim Lundquist<br />
Annette Lundquist Larsson<br />
Jonas Nilsson<br />
Sten Nordin<br />
Henry Sténson<br />
Gunnar Strömmer<br />
Christer G Wennerholm<br />
Jessica Rosencrantz (MUF)<br />
Manne Bergström (MUF)<br />
Andrea Ström (MUF)<br />
Till ersättare för ordinarie ombud på partiets stämmor valdes:<br />
Inger Akalla<br />
Hanna Broberg<br />
Christina Elffors-Sjödin<br />
Arba Kokalari<br />
Markus Nordström<br />
Filip Solsjö<br />
Eva Solberg<br />
Birgitta Holm<br />
Per Hagwall<br />
Peter Salomon<br />
Henrik Sjölander<br />
Lotta Juul Martin-Löf<br />
Tünde Kovack<br />
Maria Abrahamsson<br />
Mats Johansson<br />
Gustav Blix<br />
Amir Adan<br />
Margareta Cederfeldt<br />
Håkan Wallensten<br />
Edward Dahlbäck Rörström (MUF)<br />
Victor Ingmo (MUF)<br />
Björn Hökmark (MUF)<br />
Partistämman 20–23 oktober 2011<br />
Ombuden till partistämman från <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> hade<br />
gemensam genomgång av stämmoärendena tillsammans med de två förbundsstyrelserna<br />
den 10 oktober 2011.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 63
Från <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> väcktes till partistämman enligt förbundsstämmobeslut,<br />
direkt från föreningar och enskilda medlemmar sammanlagt<br />
25 motioner.<br />
Till partistyrelsen valdes från förbundet Beatrice Ask (2:e vice ordf).<br />
Partirådet<br />
Förbundsstyrelsen 2011-05-16 beslöt att till partirådet välja till ordinarie<br />
ledamöter Henry Sténson, Christer Wennerholm och Hanna Broberg samt<br />
att till ersättare i partirådet välja Christina Elffors-Sjödin, Birgitta Holm och<br />
Charlotte Broberg.<br />
Förbundet hade då 3+3 ledamöter i partirådet som hade 35 ledamöter.<br />
Partistämman i oktober 2011 beslöt att utöka partirådet till 50 ledamöter<br />
varför förbundet ska utse 5+5 ledamöter. Förbundsstyrelsen beslutade därför<br />
2012-04-25 att till partirådet välja som ytterligare ordinarie ledamöter<br />
Andrea Femrell och Jessica Rosencrantz samt att som ytterligare ersättare i<br />
partirådet välja Harald Eriksson och Håkan Wallensten.<br />
Ekonomi<br />
Beträffande förbundets ekonomi under åren 2011 och 2012 hänvisas till<br />
bifogade års- och balansräkningar.<br />
64<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Slutord<br />
Mellanvalsår ansågs tidigare som förhållandevis lugna år i partiorganisationen.<br />
Vi kan dock konstatera med glädje att åren 2011 och 2012 har för<br />
såväl förbundet som för partiföreningarna varit intensiva år med omfattande<br />
intern och extern verksamhet.<br />
Förbundsstyrelsen vill tacka alla som lagt ner tid och engagemang för att<br />
stärka moderaterna i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>. Med fortsatt samma engagemang kan<br />
vi med tillförsikt tillsammans arbeta för ännu starkare moderatinflytande i<br />
vår <strong>stad</strong> efter nästa val.<br />
Stockholm den 19 februari <strong>2013</strong><br />
Henry Sténson Sverker Eriksson<br />
förbundsordförande chefombudsman<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 65
66<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 67
Årsbokslut 2011<br />
68<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 69
70<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 71
72<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Årsbokslut 2012<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 73
74<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 75
76<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 77
Revisionsberättelser<br />
78<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 79
Moderata kommunfullmäktigegruppen i<br />
Stockholm <strong>stad</strong><br />
Verksamhetsberättelse 2011 – 2012<br />
Styrelsen för moderata kommunfullmäktigegruppen i Stockholm <strong>stad</strong> får<br />
härmed avge följande verksamhetsberättelse för 2011 och 2012.<br />
Kommunfullmäktigegruppen<br />
Kommunvalkrets Stockholm 1 Södermalm – Enskede<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Markus Nordström Bengt Carlsson<br />
Joakim Larsson Marie Agmén<br />
Arba Kokalari Petter Krönmark<br />
Christoffer Järkeborn Eva Solberg<br />
Margareta Björk<br />
Tünde Kovach<br />
Jonas Nilsson<br />
Kommunvalkrets Stockholm 2 Bromma – Kungsholmen<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Yvonne Fernell-Ingelström Per Hagwall<br />
Tina Ghasemi Ulrica Jonasson<br />
Christer G Wennerholm Christer H Sjöblom<br />
Regina Kevius Martin Valfridsson (fr.o.m. 120918)<br />
Jan Tigerström<br />
Sebastian Carlsson (t.o.m. 120918)<br />
Daniel Valiollahi<br />
Lise-Lotte Fylking (fr.o.m. 120918)<br />
Kommunalvalkrets Stockholm 3 Norrmalm – Östermalm-Gamla Stan<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Ulla Hamilton Anders Blom<br />
Lotta Juul Martin Löf Ida Karlbom (fr.o.m. 121204)<br />
Helena Bonnier<br />
Ariane Bucquet Pousette<br />
80<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Lotta Juul Martin-Löf<br />
Datevig Tjärnberg (tidigare Mardirossian Lönn)<br />
Annette Lundquist Larsson<br />
Hanna Broberg<br />
Johanna Sjö<br />
Johan Sjölin (t.o.m. 121204)<br />
Anna Cederschiöld (fr.o.m. 121204)<br />
Kommunalvalkrets Stockholm 4 Östra Söderort<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Sten Nordin Johan Brege<br />
Cecilia Brinck Roland Bjurström<br />
Birgitta Holm Mohamoud M. Enow<br />
Marie Ljungberg Schött<br />
Billy Östh<br />
Kommunalvalkrets Stockholm 5 Västra Söderort<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Lars Svärd Peter Jönsson<br />
Berthold Gustavsson Petra Holda<br />
Christina Elffors-Sjödin Lollo Lindahl<br />
Daniel Somos<br />
Olle Andretzky<br />
Kommunalvalkrets Stockholm 6 Yttre Västerort<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Per Hallberg Ole-Jörgen Persson<br />
Dennis Wedin Naemi Karlsson<br />
Bo Arkelsten Aleksandar-Pal Sakala<br />
Rahma Dirie<br />
Elias Granqvist<br />
Gruppsammanträden<br />
Under 2011 har 16 gruppsammanträden ägt rum och 2012, 15 sammanträden.<br />
De <strong>stad</strong>sdelsnämndsordförande/gruppledare som inte är ledamöter eller<br />
ersättare har haft närvaro och yttranderätt vid gruppsammanträdena, vilket<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 81
även gällt representanter för förbundet, moderata kvinnor och ungdomsdistriktet.<br />
Sedan 2012 har gruppledarna i <strong>stad</strong>sdelsnämnderna regelbundet<br />
haft egna gruppmöten, oftast i anslutning till gruppsammanträdena.<br />
2011 hade fullmäktigegruppen två konferenser, vårkonferensen ägde rum vid<br />
van der Nootska och höstkonferensen vid Hässelby Slott.<br />
2012 hade fullmäktigegruppen två konferenser, den 17 februari vid van der<br />
Nootska och den 28 september vid Piperska Muren.<br />
Borgarråd<br />
Sten Nordin Finansborgarråd och kommunstyrelsens<br />
ordförande<br />
Ulla Hamilton Trafik- och arbetsmarknadsborgarråd<br />
Regina Kevius Stadsbyggnads- och idrottsborgarråd<br />
Joakim Larsson Äldre- och ytter<strong>stad</strong>sborgarråd<br />
Anna König Jerlmyr Socialborgarråd<br />
Marie Ljungberg-Schött Socialborgarråd (fr.o.m. oktober 2012 – t.o.m. mars <strong>2013</strong>)<br />
Margareta Björk Kommunfullmäktiges ordförande<br />
Gruppsekreterare<br />
Gruppsekreterare har fram t.o.m. januari 2012 varit biträdande borgarrådssekreterare<br />
Mona Wiklund, som skött kallelser, möten, konferenser, utbildning,<br />
information och övrig organisation kring gruppen. Fr.o.m. februari<br />
2012 har biträdande borgarrådssekreterare Anders Goldsmith varit gruppsekreterare<br />
med samma ansvar samt samordningsansvar för gruppens idéutvecklingsarbete.<br />
Gruppens valberedning<br />
Jonas Nilsson Ordförande<br />
Bo Arkelsten Ledamot<br />
Helena Bonnier Ledamot<br />
Arba Kokalari Ledamot<br />
Lars Svärd Ledamot<br />
Jan Tigerström Ledamot<br />
Billy Östh Ledamot<br />
82<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Sekreterare i valberedningen har t.o.m. oktober 2012 varit biträdande borgarrådssekreterare<br />
Mona Wiklund. Fr.o.m. november 2012 har biträdande<br />
kanslichef Carolina Pettersson varit valberedningens sekreterare.<br />
Representanter i kommunstyrelsen samt ordförande/gruppledare i<br />
viktigare nämnder och styrelser<br />
Kommunstyrelsen<br />
Sten Nordin Ordförande<br />
Helena Bonnier Ledamot<br />
Tina Ghasemi Ledamot<br />
Jonas Nilsson Ledamot<br />
Marie Ljungberg Schött Ledamot<br />
Berthold Gustavsson Ledamot<br />
Bo Arkelsten Ledamot<br />
Johanna Sjö Ledamot<br />
Dennis Wedin (fr.o.m. 2011-11-28) Ledamot<br />
Arbetsmarknadsnämnden<br />
Ulla Hamilton Ordförande<br />
Borgarrådsberedningen<br />
Sten Nordin Borgarrådsberedningens ordförande<br />
Ulla Hamilton Borgarråd<br />
Joakim Larsson Borgarråd<br />
Anna König Jerlmyr Borgarråd<br />
Regina Kevius Borgarråd<br />
Exploateringsnämnden<br />
Joakim Larsson Ordförande<br />
Familjebostäder, AB<br />
Jonas Nilsson Ordförande<br />
Idrottsnämnden<br />
Regina Kevius Ordförande<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 83
Kommunstyrelsen<br />
Sten Nordin Ordförande<br />
Krisledningsnämnden<br />
Sten Nordin Ordförande<br />
Kyrkogårdsnämnden<br />
Annette Lundquist Larsson Ordförande<br />
Micasa Fastigheter i Stockholm AB<br />
Joakim Larsson Ordförande<br />
Revisorer för granskning av revisorskollegiets administrativa förvaltning<br />
Gustav Blix Ordförande<br />
Revisorsgrupp 1<br />
Bengt Akalla Ordförande<br />
Revisorsgrupp 2<br />
Bengt Leijon Ordförande<br />
Revisorsgrupp 3<br />
Bengt Lagerstedt Ordförande<br />
Revisorskollegiet<br />
Bengt Akalla Ordförande<br />
S:t Erik Fiber, AB<br />
Tina Ghasemi Ordförande<br />
Servicenämnden<br />
Daniel Somos Ordförande<br />
Socialnämnden<br />
Marie Ljungberg Schött Ordförande<br />
(fr.o.m. 2012-10-04)<br />
Anna König Jerlmyr (t.o.m. 2012-10-04)<br />
84<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Stadsbyggnadsnämnden<br />
Regina Kevius Ordförande<br />
Stadsdelsnämnden Bromma<br />
Jan Tigerström Ordförande<br />
Stadsdelsnämnden Enskede-Årsta-Vantör<br />
Anders Hellström Ordförande<br />
Stadsdelsnämnden Farsta<br />
Lars Jilm<strong>stad</strong> Ordförande<br />
Stadsdelsnämnden Kungsholmen<br />
Tina Ghasemi Ordförande<br />
Stadsdelsnämnden Norrmalm<br />
Alexandra Svensson Ordförande<br />
(fr.o.m. 2012-10-04)<br />
Hanna Broberg (t.o.m. 2012-10-04)<br />
Stadsdelsnämnden Rinkeby-Kista<br />
Bo Sundin Ordförande<br />
Stadsdelsnämnden Skarpnäck<br />
Kristina Lutz Ordförande<br />
(fr.o.m. 2012-11-26)<br />
Sonny Österman (t.o.m. 2012-11-26)<br />
Stadsdelsnämnden Södermalm<br />
Christoffer Järkeborn Ordförande<br />
Stadsdelsnämnden Östermalm<br />
Therese Carlborg Ordförande<br />
(fr.o.m. 2012-03-12)<br />
Johan Sjölin (t.o.m. 2012-02-08)<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 85
Stadsholmen, AB<br />
Berthold Gustavsson Ordförande<br />
Stockholm Business Region AB<br />
Ulla Hamilton Ordförande<br />
<strong>Stockholms</strong> Hamn AB<br />
Helena Bonnier Ordförande<br />
<strong>Stockholms</strong> Stads Bo<strong>stad</strong>sförmedling AB<br />
Christina Elffors-Sjödin Ordförande<br />
<strong>Stockholms</strong> Stadshus, AB<br />
Sten Nordin Ordförande<br />
Stokab, AB<br />
Tina Ghasemi Ordförande<br />
Svenska Bostäder, AB<br />
Berthold Gustavsson Ordförande<br />
Trafik- och renhållningsnämnden<br />
Ulla Hamilton Ordförande<br />
Valberedningen<br />
Jonas Nilsson Ordförande<br />
Valnämnden<br />
Håkan Wallensten Ordförande<br />
Äldrenämnden<br />
Joakim Larsson Ordförande<br />
Överförmyndarnämnden<br />
Marie Ljungberg-Schött Ordförande<br />
86<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Slutord<br />
Både under år 2011 och 2012 har den moderatledda alliansen fattat historiska<br />
beslut i <strong>Stockholms</strong> kommunfullmäktige. Efter 20 års diskussion tog vi<br />
2011 äntligen ett beslut om Nya Slussen, och 2012 sänkte vi skatten i <strong>2013</strong><br />
års budget till den näst lägsta i Sverige. Skattesatsen i Stockholm <strong>stad</strong> är nu<br />
hela 2 kr och 30 öre lägre än genomsnittet i landet vilket är en betydelsefull<br />
skillnad. Trots den senaste skattesänkningen på 15 öre var budgeten för <strong>2013</strong><br />
en offensiv budget med stort fokus på både jobb och sociala frågor.<br />
Fullmäktigegruppen har sedan 2012 arbetat med flertalet idéutvecklingsgrupper.<br />
De som deltar i gruppernas arbete är moderata fullmäktigeledamöter<br />
och ersättare samt <strong>stad</strong>sdelsnämndsordförande och gruppledare.<br />
Idéutvecklingsgrupperna bidrog till värdefulla förslag i budgetarbetet hösten<br />
2012, något de kommer fortsätta att göra i kommande budgetar.<br />
Stockholm <strong>stad</strong> fortsätter att få stor internationell uppmärksamhet inom en<br />
rad områden. Stadens innovativa drivkraft, ekonomiska stabilitet och framgångsrika<br />
miljöarbete ses som ett föredöme runt om i världen.<br />
När vi blickar framåt ska vi moderater leda arbetet att stärka <strong>Stockholms</strong><br />
ställning som universitets- och kunskapshuvud<strong>stad</strong>. Detta inkluderar allt<br />
från att sats på forskning i Haga<strong>stad</strong>en och bygga nytt 100 000 kvm stort<br />
campus i Albano till att se till att förverkliga planerna på många fler studentbostäder.<br />
Sten Nordin Anders Goldsmith<br />
Finansborgarråd och gruppledare Gruppsekreterare<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 87
Verksamhetsberättelse för moderata<br />
landstingsgruppen 2011 – 2012 i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting.<br />
Verksamhetsberättelse för den moderata gruppen i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting<br />
2011 – 2012 samt förteckning över landstingsgruppens ledamöter och<br />
suppleanter, ledamöter i styrelser och nämnder samt andra inom gruppen<br />
verksamma personer.<br />
Inledning<br />
<strong>Moderaterna</strong> är landstingsfullmäktiges största parti. Vid senaste valet ökade<br />
<strong>Moderaterna</strong> från 55 till 57 ledamöter i landstingsfullmäktige, samtidigt som<br />
majoriteten omvaldes för första gången sedan landstinget bildades. <strong>Moderaterna</strong><br />
bildar tillsammans med Folkpartiet liberalerna, Kristdemokraterna<br />
och Centerpartiet Alliansen. Vi har styrt landstinget sedan 2006 och samlar<br />
sedan 2010 tillsammans 85 av landstingsfullmäktiges 149 mandat. Oppositionen,<br />
som består av Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet,<br />
har tillsammans 64 mandat. Socialdemokraterna är största oppositionsparti<br />
med 39 mandat.<br />
Ekonomi och omvärld<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> är nära kopplat till både den nationella och globala ekonomin.<br />
Trots ekonomisk kris internationellt och Euroområdets allvarliga<br />
problem har Sverige klarat att stå emot <strong>län</strong>ge, även om krisen har gjort sig<br />
påmind också här. <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> har klarat sig väsentligt bättre än Sverige<br />
som helhet.<br />
Under verksamhetsperioden har ekonomin i regionen stått stark, men andra<br />
halvan av 2012 har en avmattning kunnat märkas. Detta påverkar naturligtvis<br />
även landstinget långsiktigt. Därför är det så viktigt att landstinget<br />
har fortsatt att uppvisa överskott i verksamheterna och att landstinget under<br />
perioden har fått stärkt kreditbetyg, som bekräftades under hösten 2012.<br />
Resultatet för 2012 och prognosen för <strong>2013</strong> visar att <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting<br />
har god ordning på finanserna, en budget i balans och att landstingets<br />
långsiktiga finansiella mål är uppfyllda.<br />
88<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Vår politik<br />
Alliansens huvudmål är förbättrad tillgänglighet och kvalitet inom hälso-<br />
och sjukvården, förbättrad tillförlitlighet i kollektivtrafiken och en ekonomi<br />
i balans.<br />
Det redan 2006 påbörjade arbetet för förbättrad tillgänglighet och valfrihet<br />
inom sjukvården fortsätter. Medborgarna i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> har nu tillgång<br />
till fler vårdmottagningar och har större möjlighet att själva välja var och av<br />
vem vården ska bedrivas. Men sjukvården står också inför nya utmaningar<br />
med en växande befolkning som dessutom blir äldre. Bygget av Nya Karolinska<br />
Sjukhuset i Solna har påbörjats, och detta är en viktig pusselbit i den<br />
framtida strukturen för hälso- och sjukvården i <strong>län</strong>et. Under året har landstinget<br />
också tagit ett historiskt beslut om ny investeringsstrategi för akutsjukhusen,<br />
bland annat gällande ny- och ombyggnad av bland annat <strong>län</strong>ets<br />
akutmottagningar. Investeringsplanen för sjukhusen omfattar 28 miljarder<br />
kronor på tio år.<br />
I ett <strong>län</strong> som växer befolkningsmässigt krävs också stora satsningar på utbyggd<br />
kollektivtrafik. Nya investeringar i spår och fordon fortsätter att skapa<br />
landets mest utbyggda och lättillgängliga kollektivtrafik. Detta fortsätter att<br />
leda till fler och nöjdare resenärer.<br />
Några frågor under 2011 – 2012 värda att uppmärksamma<br />
• Fortsatt budget i balans – sjunde budgetbeslutet i rad.<br />
• Förbättrad tillgänglighet till psykiatrin, 79 procent av patienterna har<br />
fått tid inom 30 dagar, vilket är en förbättring med nio procentenheter<br />
jämfört med 2011.<br />
• Besökstillgänglighetsmätningarna 2012 visar att 90 procent av befolkningen<br />
får komma till husläkare inom fem dagar.<br />
• <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting får ta del av Kömiljarden för besök till mottagning<br />
under alla månader 2012.<br />
• Vårdvalet har utökats, under 2012 infördes vårdval för öppenvård inom<br />
öron- näs- halssjukvård, gynekologi, hudsjukvård, enskild sjukgymnastik,<br />
primärvårdsrehabilitering och tandreglering för barn och ungdomar.<br />
• Insatser i form av bland annat arbetsnätverk för Risk- och händelseanalys<br />
har införts för stärkt patientsäkerhet inom vården.<br />
• E-tjänster för remisser och analyser har införts.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 89
• Arbetet med att implementera den regionala cancerstrategin har fortsatt.<br />
• 4 D – samarbete kring fyra diagnoser mellan landstinget, Karolinska<br />
Institutet och läkemedelsbranschen.<br />
• Antalet Vårdcoacher har utökats.<br />
• Bygget av Nya Karolinska Sjukhuset i Solna har påbörjats och den första<br />
byggnaden har invigts.<br />
• Upphandling av driften av S:t Görans Sjukhus har genomförts med mer<br />
vård till lägre pris som resultat.<br />
• Nytt miljöprogram är antaget.<br />
• Satsningar på utbyggd kollektivtrafik har genomförts.<br />
• Beslut har tagits om utbyggnad av tunnelbanans blå linje mot Nacka.<br />
• Ny och effektivare organisation av trafikverksamheten.<br />
• Påbörjad upphandling av sjötrafiken.<br />
Framtidsförutsättningar<br />
Förutsättningarna inför <strong>2013</strong> är sammanfattningsvis följande<br />
• Budgeten är fortsatt i balans och landstingets finansiella mål är uppfyllda.<br />
• Landstingsskatten fortsatt oförändrad.<br />
• Utvecklingen av Framtidens hälso- och sjukvård fortsätter.<br />
• Investeringar i vårdlokaler i bl.a. Södertälje.<br />
• Vårdval införs för specialiserad palliativ slutenvård och avancerad sjukvård<br />
i hemmet (ASiH) från <strong>2013</strong>.<br />
• Framväxten av NKS forsätter.<br />
• Valfriheten fortsätter att utvecklas genom vårdval på fler områden inom<br />
exempelvis allergologi och ortopedi.<br />
• Vaccination mot Hepatit B införs i det allmänna vaccinationsprogrammet<br />
för barn.<br />
• Extra satsning på information till patienter om deras rättigheter och<br />
valmöjligheter inom sjukvården.<br />
• Fortsatt satsning på kollektivtrafiken med målsättningen att få fler och<br />
nöjdare resenärer.<br />
• Slutförande av upphandling av sjötrafiken.<br />
• Fortsatt arbete med Roslagsbanan.<br />
• Trafikstart på Solnagrenen av tvärbanan under 2014<br />
90<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Landstingsgruppen<br />
Valkrets Ledamöter Ersättare<br />
I Rickard Wessman Staffan Sjödén<br />
Mattias Lundbäck Mikael Igelström<br />
Kristina Almqvist Nikolina Bucht<br />
Frida Jacobsson Thomas Eriksson<br />
II Christer G Wennerholm Rasmus Törnblom<br />
Adelie Örnhall Charlotte Naversten<br />
Mattias Keresztesi Erik Andersson<br />
Louise du Rietz-Svensson Madeleine Hilding (t.o.m. 110116)<br />
Shashika Padmaperuma Louise Honnér<br />
Anton Lindberg (fr.o.m. 110201)<br />
III Lars Joakim Lundquist Edvard Unsgaard<br />
Thord Swedenhammar Marie Schött<br />
Annika Sandström Caroline Wallensten<br />
Pia Helleday Margareta Olgart Holmberg<br />
Kristoffer Tamsons Winston Håkansson<br />
Marianne Watz Ewa Schenström<br />
IV Marie Ljungberg Schött Elin Stenblom (t.o.m. 120918)<br />
Younas Pervaz Henrik Appelqvist<br />
Peter Lundberg Alexandra Kinblom (t.o.m. 120214)<br />
Mahmood Fahmi (fr.o.m. 120306)<br />
Vasilios Roussos (fr.o.m. 121016)<br />
V Charlotte Broberg Ellinor Johansson (t.o.m. 110322)<br />
Anne Wompa Anette Hellström<br />
Jane Gustavsson Johan Nilsson<br />
Britt-Marie Elofsdotter Lagerqvist<br />
(fr.o.m. 110329)<br />
VI Inger Akalla Christer Grunder<br />
Markku Sirviö Luke Cook<br />
Kahin Ahmed Carina Klevenvall<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 91
Valkrets Ledamöter Ersättare<br />
N Lars-Erik Salminen Zanna Mårtensson<br />
Torbjörn Rosdahl Marie Hård<br />
Carl Grufman Eva Klingström<br />
Douglas Lithborn Leif Bergmark<br />
Pehr Granfalk Morgan Lindqvist<br />
NO Filippa Reinfeldt Boris von Uexküll<br />
Olle Reichenberg Lena Cronvall Morén<br />
Lotta Lindblad-Söderman Jan Olov Sundström<br />
Leif Gripestam Kim Lützén<br />
Ingmar Wallén Örjan Lid<br />
Sofia Paulsson Alexander Klaréus<br />
Mikael Freimuth Torsten Sjögren<br />
NV Inger Linge Anna-Karin Ullgren (t.o.m. 110430)<br />
Jan Holmberg Isabelle Eriksson<br />
Cecilia Löfgreen Anders Åkerlind<br />
Peter Kockum (t.o.m. 110322) Staffan Strömbäck<br />
Lena Kanström Sven-Ingmar Holmgren<br />
Anna-Karin Ullgren (fr.o.m. 110501) Shahiduzzaman Quoreshi<br />
(fr.o.m. 110329)<br />
O Erik Langby Lars Björndahl (t.o.m. 110606)<br />
Eva Öhbom Ekdahl Inger Granlund<br />
Paul Lindquist Annika Jung<br />
Elisabeth Dingertz Jonas Nilsson<br />
Astrid Grufman (t.o.m. 110503) Nicole Bistoletti<br />
Kjell Treslow Björn Samuelsson<br />
Fredrik Saweståhl Lars Berglund<br />
Lars Björndahl (fr.o.m. 110607) Mats Fält (fr.o.m. 110607)<br />
SO Natasha Ringblom Martin Levanto (t.o.m. 120305)<br />
Harry Bouveng Helene A Jonsson<br />
Gunilla Helmerson Eva Carlsson Paulsén<br />
Daniel Lassnäs (t.o.m. 120214) Håkan Jirlow<br />
Gilbert de Wendel Christina Eklund<br />
92<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Martin Levanto (fr.o.m. 120306) Claes-Johan Bonde (fr.o.m. 120306)<br />
SV Lennart Kalderén Morgan Jansson (t.o.m. 111010)<br />
Carina Ekeståhl Kia Hjelte<br />
Anne-Marie Larsson Lennart Sjödell<br />
Magnus Widén (t.o.m. 110913) Christina Lindahl-Nilsson<br />
Morgan Jansson (fr.o.m. 111011) Elisabeth Bovin Exner (fr.o.m.<br />
111011)<br />
Av de 57 ledamöterna representerar 24 ledamöter <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och 33<br />
ledamöter övriga <strong>län</strong>et.<br />
Gruppstyrelse<br />
Torbjörn Rosdahl Ordförande<br />
Christer G Wennerholm Vice ordförande<br />
Filippa Reinfeldt<br />
Lars Joakim Lundquist<br />
Charlotte Broberg<br />
Gunilla Helmerson<br />
Marie Ljungberg Schött<br />
Cecilia Löfgreen<br />
Olle Reichenberg<br />
Natasha Ringblom<br />
Fredrik Saweståhl<br />
Kristoffer Tamsons<br />
Hans-Erik Malmros Sekreterare<br />
Gruppens valberedning<br />
Fredrik Saweståhl Ordförande<br />
Christer Grunder Vice ordförande<br />
Cecilia Löfgreen<br />
Peter Lundberg<br />
Olle Reichenberg<br />
Pia Helleday<br />
Gruppens representanter i Landstingets valberedning<br />
Fredrik Saweståhl Ordförande<br />
Christer Grunder Ledamot<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 93
Cecilia Löfgreen Ledamot<br />
Peter Lundberg Ersättare<br />
Olle Reichenberg Ersättare<br />
Pia Helleday Ersättare<br />
Gruppledare<br />
Torbjörn Rosdahl<br />
Vice gruppledare<br />
Christer G Wennerholm<br />
Gruppsekreterare<br />
Hans-Erik Malmros<br />
Landstingets presidium<br />
Inger Linge, ordf.<br />
Landstingsråd<br />
Torbjörn Rosdahl Finanslandstingsråd<br />
Christer G Wennerholm Trafiklandstingsråd<br />
Filippa Reinfeldt Hälso- och sjukvårdslandstingsråd<br />
Charlotte Broberg Biträdande finanslandstingsråd<br />
Lars Joakim Lundquist Biträdande hälso- och sjukvårds<br />
landstingsråd<br />
Personal m-kansliet<br />
Ingrid Bjurenborg Landstingsrådssekreterare<br />
Per-Inge Buskas Stabschef (t.o.m. 110313)<br />
Håkan Filipsson Pressekreterare (t.o.m. 110831)<br />
Hannes Holmér Landstingsrådssekreterare<br />
(t.o.m. 121028)<br />
Ida Karlbom Landstingsrådssekreterare<br />
Hans-Erik Malmros Kanslichef<br />
Alen Musaefendic Landstingsrådssekreterare<br />
(t.o.m. 111231)<br />
Maarit Persson Landstingsrådssekreterare<br />
(t.o.m. 110131)<br />
94<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Maria Olovsson Landstingsrådssekreterare<br />
Carl Rydingstam 1:e landstingsrådssekreterare<br />
Tobias Sjö Landstingsrådssekreterare<br />
Gustaf Stenlund Pressekreterare<br />
Fredrik Östbom Biträdande kanslichef<br />
Mattias Kristiansson<br />
(t.o.m. 110411)<br />
Landstingsrådssekreterare<br />
(fr.o.m. 110101 t.o.m. 110930)<br />
Therese Carlborg Landstingsrådssekreterare<br />
Jonas Lilleberg Eriksson Landstingsrådssekreterare<br />
(fr.o.m. 110101)<br />
Katarina Larsson Biträdande kanslichef<br />
(fr.o.m. 110801 t.o.m. 120819)<br />
Alexandra Lindmark Landstingsrådssekreterare<br />
(fr.o.m. 111001 t.o.m. 120630)<br />
Jeppe Calom Landstingsrådssekreterare<br />
(fr.o.m. 110314)<br />
Sebastian Tham Pressekreterare (fr.o.m. 110901)<br />
Clara Wahren Pressekreterare<br />
(fr.o.m. 110124 t.o.m. 120229)<br />
Lars Rådén Landstingsrådssekreterare<br />
(fr.o.m. 110101 t.o.m. 111231)<br />
Ingela Erneholm Landstingsrådssekreterare<br />
(fr.o.m. 111024)<br />
Katja Isacsson Landstingsrådssekreterare<br />
(fr.o.m. 120201)<br />
Eric Ottoson Landstingsrådssekreterare<br />
(fr.o.m. 120601)<br />
Pernilla Ohlin Pressekreterare (fr.o.m. 120326)<br />
Gabriella Norén Biträdande kanslichef (fr.o.m. 121001)<br />
Landstingsstyrelsen<br />
Ledamot Ersättare<br />
Torbjörn Rosdahl, ordf. Lars Joakim Lundquist<br />
Christer G Wennerholm, 1 vice ordf. Charlotte Broberg<br />
Filippa Reinfeldt Annika Sandström<br />
Lennart Kalderén Anne-Marie Larsson<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 95
Marie Ljungberg Schött Paul Lindquist<br />
Natasha Ringblom Harry Bouveng<br />
Lars-Erik Salminen Rickard Wessman<br />
Landstingsstyrelsens arbetsutskott<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Torbjörn Rosdahl, ordf. Lars Joakim Lundquist<br />
Christer G Wennerholm Charlotte Broberg<br />
Filippa Reinfeldt Annika Sandström<br />
Landstingsstyrelsens produktionsutskott<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Annika Sandström, 1 vice ordf. Rickard Wessman<br />
Paul Lindquist Harry Bouveng<br />
Natasha Ringblom<br />
Landstingsstyrelsens NKS-beredning<br />
Ledamöter<br />
Torbjörn Rosdahl, ordf.<br />
Filippa Reinfeldt<br />
Charlotte Broberg<br />
Lars Joakim Lundquist<br />
Annika Sandström<br />
Lars-Erik Salminen<br />
Pensionärsrådet<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Anne-Marie Larsson, ordf. Ewa Schenström<br />
Hälso- och sjukvårdsnämnden<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Filippa Reinfeldt, ordf. Inger Akalla<br />
Lars Joakim Lundquist Eva Öhbom Ekdahl<br />
Marie Ljungberg Schött Pia Helleday<br />
Gunilla Helmerson Olle Reichenberg<br />
Lotta Lindblad-Söderman Catarina Ekeståhl<br />
Anne-Marie Larsson<br />
96<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Programberedning 1 – Äldre och multisjuka<br />
Ledamöter<br />
Anne-Marie Larsson, 1 vice ordf.<br />
Inger Akalla<br />
Edvard Unsgaard<br />
Marie Schött<br />
Lena Kanström<br />
Programberedning 2 – Akutsjukvård<br />
Ledamöter<br />
Lars Joakim Lundquist, ordf.<br />
Lena Cronvall-Morén<br />
Mattias Lundbäck<br />
Lars Berglund (fr.o.m. 121113)<br />
Boris von Uexküll<br />
Ellinor Johansson (t.o.m. 110412)<br />
Johan Nilsson (fr.o.m. 110412 t.o.m. 120925)<br />
Programberedning 3 – Folkhälsa och psykiatri<br />
Ledamöter<br />
Pia Helleday, 1 vice ordf.<br />
Björn Samuelsson<br />
Eva Öhbom Ekdahl<br />
Marie Hård<br />
Marianne Watz<br />
Programberedning 4 – Barn, unga och kvinnosjukvård<br />
Ledamöter<br />
Marie Ljungberg Schött, ordf.<br />
Gunilla Helmersson<br />
Nicole Bistoletti<br />
Anne Wompa<br />
Thord Swedenhammar<br />
Anton Lindberg<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 97
Programberedning 5 – Tandvård<br />
Ledamöter<br />
Catarina Ekeståhl, 1 vice ordf.<br />
Louise du Rietz-Svensson<br />
Jonas Nilsson<br />
Luke Cook<br />
Caroline Wallensten<br />
Kim Lützén<br />
Programberedning 6 – eHälsa och öppna jämförelser<br />
Ledamöter<br />
Olle Reichenberg, 1 vice ordf.<br />
Younas Pervaz (fr.o.m. 110412)<br />
Lars Rådén (fr.o.m. 121113)<br />
Charlotte Naversten<br />
Staffan Strömbäck<br />
Kia Hjelte<br />
Adelie Örnhall (t.o.m. 110308)<br />
Jane Gustavsson (t.o.m. 110510)<br />
Per Mosseby (fr.o.m. 110922 t.o.m. 121016)<br />
Sjukvårdsstyrelse Norr<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Lotta Lindblad-Söderman, 1 vice ordf. Anders Åkerlind<br />
Jan Holmberg Lars Björndahl<br />
Sofia Paulsson Lena Cronvall Morén (fr.o.m. 120101)<br />
Douglas Lithborn Örjan Lid (t.o.m. 111231)<br />
Zanna Mårtensson<br />
Isabelle Zachrisson<br />
Sjukvårdsstyrelse Stockholm Ekerö (f.d. City)<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Marie Ljungberg Schött, ordf. Younas Pervaz<br />
Pia Helleday Jane Gustavsson<br />
Anna-Karin Ullgren<br />
Inger Akalla<br />
Mattias Keresztesi<br />
Kristina Almqvist<br />
98<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Sjukvårdsstyrelse Söder<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Gunilla Helmerson, ordf. Helene A Jonsson<br />
Lennart Sjödell Marie Bladholm (fr.o.m. 110922)<br />
Christina Lindahl-Nilsson Christina Eklund<br />
Annika Jung Magnus Widén (t.o.m. 110830)<br />
Anne-Marie Larsson Vivianne Yllenius (fr.o.m. 120327 t.o.m.<br />
Mats Fält (fr.o.m. 120327) 121031)<br />
Morgan Jansson<br />
Daniel Lassnäs (t.o.m. 111231)<br />
Sjukvårdsutskott Norr<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Lotta Lindblad-Söderman, 1 vice ordf. Olle Reichenberg<br />
Sjukvårdsutskott Stockholm Ekerö (f.d. City)<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Marie Ljungberg Schött, ordf. Inger Akalla<br />
Sjukvårdsutskott Söder<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Gunilla Helmerson, ordf. Anne-Marie Larsson<br />
Kulturnämnden<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Astrid Grufman, 1 vice ordf. (t.o.m. 110503) Inger Granlund<br />
Rickard Wessman, 1 vice ordf. (fr.o.m. 110504) Winston Håkansson<br />
Rasmus Törnblom Martin Levanto<br />
Leif Bergmark<br />
Patientnämnden<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Kjell Treslow (fr.o.m. 120214) Eva Klingström<br />
Daniel Lassnäs (t.o.m 111231) Staffan Sjödén<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 99
Tillväxt- och regionplaneringsutskottet<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Charlotte Broberg, ordf. Natasha Ringblom<br />
Lars-Erik Salminen Rickard Wessman<br />
Lennart Kalderén Paul Lindquist<br />
Fastighets- och investeringsberedningen<br />
Ledamöter<br />
Charlotte Broberg, ordf.<br />
Erik Langby<br />
Forskningsberedningen<br />
Ledamöter<br />
Shashika Padmaperuma, 1 vice ordf.<br />
Lena Kanström<br />
Miljö- och skärgårdsberedningen<br />
Ledamöter<br />
Mikael Freimuth, 1 vice ordf.<br />
Elisabeth Dingertz<br />
Trafiknämnden<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Christer G Wennerholm, ordf. Jan Holmberg (fr.o.m. 110322)<br />
Carl Grufman Leif Gripestam<br />
Lennart Kalderén Frida Jacobsson<br />
Cecilia Löfgreen Pehr Granfalk<br />
Kristoffer Tamsons (fr.o.m. 111011) Anette Hellström<br />
Harry Bouveng Peter Kockum (t.o.m. 110322)<br />
Peter Lundberg (t.o.m. 111011)<br />
Färdtjänstutskottet<br />
Ledamöter<br />
Carl Grufman, ordf.<br />
100<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Färdtjänst- och tillgänglighetsberedningen<br />
Ledamöter<br />
Jan Holmberg<br />
Ingmar Wallén<br />
Peter Kockum (fr.o.m. 110118 t.o.m. 110405)<br />
Gilbert de Wendel (fr.o.m. 110405)<br />
Beredningen för sjötrafik<br />
Ledamöter<br />
Jan Olov Sundström, ordf.<br />
Nikolina Bucht<br />
AB Storstockholms Lokaltrafik; SL<br />
Ledamöter<br />
Christer G Wennerholm, ordf.<br />
Waxholms Ångfartyg AB<br />
Ledamöter<br />
Christer G Wennerholm, ordf.<br />
Landstingshuset i Stockholm AB; LISAB<br />
Ledamöter Suppleant<br />
Torbjörn Rosdahl, ordf. Lars Joakim Lundquist<br />
Christer G Wennerholm Charlotte Broberg<br />
Filippa Reinfeldt Annika Sandström<br />
Locum AB<br />
Ledamöter Suppleant<br />
Charlotte Broberg, ordf. Christer Grunder<br />
Kjell Treslow<br />
Kristoffer Tamsons<br />
Skärgårdsstiftelsen i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
Ledamöter Ersättare<br />
Gilbert de Wendel Mikael Freimuth<br />
Lotta Lindblad-Söderman Fredrik Saweståhl<br />
Elisabeth Dingertz Markku Sirviö<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 101
Tiohundranämnden<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Sofia Paulsson, ordf. Örjan Lid<br />
Erik Pauldin<br />
Revisorskollegiet<br />
Ledamöter Ersättare<br />
Peter Kockum Eva Stein<br />
Berit Assarsson Bernt Östh<br />
Karin Brodin<br />
Benkt Kullgard<br />
Revisorgrupp I<br />
Peter Kockum, vice ordf<br />
Benkt Kullgard<br />
Revisorsgrupp II<br />
Bernt Östh, vice ordf.<br />
Eva Stein<br />
Revisorsgrupp III<br />
Berit Assarsson<br />
Karin Brodin<br />
Gruppens sammanträden m.m.<br />
Under 2011 har gruppen haft sju sammanträden och under 2012 har gruppen<br />
haft fem sammanträden. Vid flera av dessa möten har olika företrädare<br />
från förvaltningar och bolag inom landstinget informerat om sin verksamhet.<br />
Gruppen har även haft externa gäster som informerat om olika frågor.<br />
Företrädare från förbundet och MUF-distriktet har haft närvaro- och<br />
yttranderätt vid gruppens sammanträden. Under hösten 2012 hade gruppen<br />
även ett heldagsmöte tillsammans med övriga Allianspartiers grupper i landstinget,<br />
med inbjudna externa talare.<br />
Varje vecka har gruppens medlemmar fått ett informationsbrev Veckokollen,<br />
via e-post. Det har även förekommit extrautskick av Veckokollen då det funnits<br />
behov av att snabbt informera gruppen om aktuella händelser.<br />
102<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Gruppstyrelsens sammanträden<br />
Landstingsgruppens styrelse har sammanträtt före gruppmötena. Gruppstyrelsen<br />
har haft sju sammanträden under 2011 och sex sammanträden under<br />
2012. Det har tillkommit extramöten under arbetet med landstinget budget.<br />
Representanter i andra viktiga gemensamma organ<br />
• Torbjörn Rosdahl har varit ersättare i Sveriges Kommuner och Landstings<br />
styrelse.<br />
• Christer G Wennerholm har varit ordförande i Mälardalsrådet.<br />
• Christer G Wennerholm har varit ordförande i Svensk Kollektivtrafik.<br />
• Lars Joakim Lundquist har varit ledamot i Rikssjukvårdsnämnden.<br />
Slutord<br />
Ett stort tack riktas till den moderata landstingsgruppen och kansliets personal<br />
för goda arbetsinsatser under 2011 – 2012.<br />
Slutligen vill också den moderata landstingsgruppen tacka de båda förbunden,<br />
deras ordförande, ombudsmän samt övrig personal för ett mycket gott<br />
samarbete. Ett särskilt tack riktas till medlemmarna, förtroendevalda i riksdag<br />
och kommuner, MUF-distriktet, kvinnonätverket och seniorerna.<br />
Stockholm den 31 januari <strong>2013</strong><br />
Torbjörn Rosdahl Hans-Erik Malmros<br />
Finanslandstingsråd och gruppledare Gruppsekreterare<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 103
Verksamhetsberättelse MUF Stockholm<br />
2011<br />
Distriktsstyrelsen avger härmed verksamhetsberättelse för verksamhetsåret<br />
2011/2012.<br />
Distriktsstämma 2011<br />
2011 års distriktsstämma ägde rum 19–20 februari i Landstingssalen.<br />
Distriktsstyrelse<br />
Vid 2011 års stämma valdes följande styrelse att leda distriktets arbete för<br />
tiden fram till nästa distriktsstämma:<br />
Jessica Rosencrantz Distriktsordförande<br />
Manne Bergström 1:e vice ordförande<br />
Andréa Ström 2:e vice ordförande<br />
Edward Dahlbäck Rörström Ledamot<br />
Arin Karapet Ledamot<br />
Magdalena Schröder* Ledamot<br />
Sofia Fölster Ledamot<br />
Olof Kollinius Ledamot<br />
Filip Solsjö Ledamot<br />
Fredrik Kärrholm Ledamot<br />
* Magdalena Schröder entledigades från sitt uppdrag den 20 juli för att tillträda<br />
tjänsten som ombudsman för MUF Stockholm.<br />
Representanter från Moderat Skolungdom i distriktsstyrelsen:<br />
Louise Stenberg Ordförande i MSU-kommittén<br />
Jacob Giesecke** Vice ordförande i MSU-kommittén<br />
** Jacob Giesecke entledigades från sitt uppdrag den 21 juni<br />
104<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Revisorer<br />
Vid distriktsstämman valdes följande revisorer:<br />
Ekonomiska revisorer<br />
Ordinarie: Johan Rönnkvist på PricewaterhouseCoopers<br />
Ersättare: Distriktsstämman uppdrog åt PricewaterhouseCoopers att<br />
utse ersättare inom byrån.<br />
Verksamhetsrevisorer<br />
Ordinarie: Arba Kokalari<br />
Ersättare: Petter Krönmark<br />
Valberedning<br />
Vid distriktsstämman valdes följande valberedning:<br />
Tina Ghasemi, ordförande<br />
Jasmin Farid<br />
Niosha Esfahani<br />
Patrik Brage<br />
Pär Holmbäck<br />
Ledamot i valberedningen från Moderat Skolungdom samt ersättare för<br />
denna<br />
Ordinarie: Rutger Linderoth<br />
Ersättare: Christian Rundquist<br />
Distriktsstyrelsens arbetsutskott<br />
Arbetsutskottet har haft ansvar för ekonomisk uppföljning och personalfrågor.<br />
Ordförande: Jessica Rosencrantz<br />
Ledamöter: Manne Bergström, Andréa Ström<br />
Sammanträden<br />
Distriktsstyrelsen har haft 10 protokollförda möten under verksamhetsåret.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 105
2011<br />
26 februari Göteborg<br />
12–13 mars Nynäshamn<br />
20 mars Robert Almströmsgatan 2<br />
8 maj Gamla Stan<br />
13 juni Robert Almströmsgatan 2<br />
20 augusti Robert Almströmsgatan 2<br />
12 oktober Robert Almströmsgatan 2<br />
19 december Robert Almströmsgatan 2<br />
2012<br />
12 januari Robert Almströmsgatan 2<br />
15 januar Robert Almströmsgatan 2<br />
Personal<br />
Under verksamhetsåret har MUF Stockholm haft Rickard Blomstrand som<br />
ombudsman fram till augusti månad och Magdalena Schröder från den<br />
1 augusti.<br />
Deltagande i <strong>län</strong>sförbundens verksamhet<br />
Representanter i <strong>län</strong>sförbundsstyrelserna:<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>: Jessica Rosencrantz, ledamot<br />
Manne Bergström, ersättare<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>: Sofia Fölster, ledamot<br />
Magdalena Schröder, ersättare<br />
Medlemmar<br />
MUF Stockholm hade vid 2010 års slut 3051 medlemmar och hade vid årets<br />
slut 2011 ökat till 3188 medlemmar. Det innebär en ökning med 4 procent<br />
och gör oss till landets största distrikt med 1184 medlemmars marginal.<br />
106<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Utbildningsverksamhet<br />
MUF Stockholm har under det gångna året haft en blomstrande utbildningsverksamhet<br />
och ett brett spektrum av utbildningar med olika inriktningar<br />
och målsättningar har anordnats. Förutom en utbildningsansvarig i<br />
distriktsstyrelsen har en utbildningsgrupp utsetts. Nedan redogörs för tre av<br />
årets största utbildningsevenemang.<br />
Vårutbildningen<br />
Vårutbildningen var en av årets största endagsutbildningar och ägde rum 21<br />
maj. Cirka 120 MUF:are samlades i Gamla Stan för att utbildas av föreläsare<br />
i några av de ämnen som moderaterna historiskt sett haft svårast att vinna<br />
stora väljarsympatier i. Jessica Rosencrantz höll ett inledande talarpass och<br />
därefter höll debattören, krönikören och egenföretagaren pratade Thomas<br />
Gür om en bättre integrationspolitik. Under eftermiddagen lyssnade deltagarna<br />
även till VD:n för välgörenhetsorganisationen Working for Change<br />
och en paneldebatt om sprutbyte med såväl politiker som akademiker i<br />
panelen.<br />
Summercamp<br />
I mitten av augusti månad avhölls det traditionsenliga annuella Summercamp<br />
som även i år hölls i Fiskeboda. Antalet deltagare uppgick till cirka 140<br />
personer, de flesta från Stockholm, men vi fick även besök av medlemmar<br />
från andra distrikt. Deltagarna fick välja mellan tre olika passinriktningar:<br />
ny, veteran och spets. Talare under helgen var bland andra Jens Spendrup,<br />
styrelseordförande i Spendrup och ordförande i företagarna, socialförsäkringsutskottets<br />
ordförande Gunnar Axén samt debattören och riksdagsledamoten<br />
Johnny Munkhammar.<br />
Höstutbildningen<br />
En annan årlig tradition i MUF Stockholm är Höstutbildningen som i år<br />
avhölls den 26–27 november och precis som åren innan höll vi till på Nacka<br />
Quality Hotell. Deltagarrekord uppnåddes då mer än 200 medlemmar fanns<br />
på plats under utbildningshelgen. Ett brett spektrum av talarpassvalmöjligheter<br />
erbjöds deltagarna och en utvald skara deltagare fick även delta i en<br />
speciellt inriktad USA-utbildning anordnad av MUF <strong>Stockholms</strong> utrikespolitiska<br />
arbetsgrupp. Några av helgens talare var Michael Storåkers, VD<br />
på Bukowskis auktionsföretag, Urban Bäckström, VD Svenskt Näringsliv,<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 107
Markus Uvell, VD för tankesmedjan Timbro och Dr Nigel Ashford från<br />
George Mason University, Washington DC. Resultaten från den utvärdering<br />
av utbildningen som deltagarna fick fylla i under den sista utbildningsdagen<br />
påvisade att en stor majoritet av deltagarna var mycket nöjda med utbildningen<br />
och dess kvalitet.<br />
Föreningsverksamhet<br />
2011 har varit ett bra år för föreningsverksamheten. MUF Stockholm har<br />
fått flertalet nya föreningar och dessutom har många av de redan befintliga<br />
föreningarna haft en hög aktivitetsgrad och därigenom lyckats öka sitt antal<br />
aktiva medlemmar. Distriktets roll i detta har varit allt från dagligt stöd till<br />
organisering av föreningsform och ordförandehelger.<br />
Nya föreningar<br />
Redan i början av året startade vi två nya föreningar i Mälarhöjden och i<br />
Skärholmen. Båda föreningarna har utvecklats imponerande under året med<br />
många aktiviteter och kampanjer. Under året har därefter även MUF Väsby<br />
och MUF Södertälje tillkommit. Under hösten startades även MUF Värmdö<br />
på nytt. Det är en förening som under en period varit vilande men som nu<br />
är igång igen. Allt som allt har alltså fem nya föreningar startats under 2011,<br />
ett resultat som vi är stolta över.<br />
Föreningskickoff<br />
Strax efter stämman anordnades en föreningskickoff för att verkligen kickstarta<br />
verksamheten. Ett moment i denna var befattningsutbildningar med<br />
ett eget pass för varje ansvarområde i styrelsen (ordförande, sekreterare,<br />
kampanjansvarig etcetera). Detta var särskilt givande för de som var nya på<br />
sin post i styrelsen.<br />
Ordförandehelg<br />
Under året har vi haft två ordförandehelger: den ena på våren och den andra<br />
på hösten. På våren åkte vi ut till en stuga på Värmdö och spenderade en<br />
helg med fokus på ledarskap och kommunikation. Vi hade många givande<br />
diskussioner och lyssnade på intressanta talare som bland annat Henry Stenson.<br />
Ordförandehelgen på hösten hölls i <strong>Moderaterna</strong>s hus i Gamla stan och<br />
hade fokus på retorik. Detta efter särskilda önskemål från ett flertal ordfö-<br />
108<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
anden då det i rollen som ordförande ingår att tala i diverse sammanhang.<br />
Retorikexperterna Carl Grufman och Mikael T. Eriksson delade med sig av<br />
sina erfarenheter och ordförandena fick även delta i många givande övningar.<br />
Ordförandeforum<br />
Förutom de två helgerna har vi även anordnat kontinuerliga träffar för<br />
ordföranden. Dessa träffar har varit ett tillfälle för föreningsordföranden att<br />
diskutera sina verksamheter med varandra. De har fått utbyta lärdomar och<br />
bolla idéer. Dessa träffar har även lagt grunden för flera konstruktiva samarbeten<br />
föreningar emellan.<br />
Dagligt stöd<br />
Olika träffar och utbildningar har varit en viktig del i distriktets föreningsverksamhet.<br />
Minst lika viktig har dock det dagliga stödet varit. Detta har<br />
inneburit både att i samtal ge råd och tips till föreningsordföranden och<br />
att bistå med hjälp under kampanjer och aktiviteter. Dessa samtal och nära<br />
samarbete är värdefulla, för föreningsaktiva och för distriktsstyrelsen.<br />
Unga förtroendevalda<br />
Efter valet 2010 tog många unga kandidater plats i fullmäktige och nämnder<br />
runt om i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> och <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>. MUF Stockholm har under<br />
verksamhetsåret arrangerat flera nätverksträffar för <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>s<br />
alla unga förtroendevalda moderater. Syftet med nätverksträffarna har varit<br />
både idéutbyte och nätverkande samt möjlighet att kunna driva politiska<br />
frågor tillsammans brett över hela Stockholm.<br />
Totalt har tre nätverksträffar med olika teman hållits. Den första hade temat<br />
ideologi och kommunpolitik, den andra hade fokus på skillnaderna mellan<br />
att bedriva politik i opposition och i majoritet och den tredje nätverksträffen<br />
handlade om kampanjförbudet som råder i många av <strong>län</strong>ets kommuner och<br />
på många av skolorna i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>.<br />
Genom att ha ett bra samarbete mellan föreningar och unga förtroendevalda<br />
i <strong>län</strong>ets kommuner och i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> ökar MUF <strong>Stockholms</strong> möjligheter<br />
att påverka lokala beslut på riktigt. MUF <strong>Stockholms</strong> lokalföreningar har<br />
också uppmuntrats att använda sig av sina unga förtroendevalda för att driva<br />
igenom lokala frågor.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 109
Återvärvning<br />
MUF Stockholm har under det gångna verksamhetsåret satsat stort på att<br />
återvärva icke betalande medlemmar till distriktet genom en aktiv telemarketingsatsning.<br />
MUF Stockholm har anordnat återvärvningsveckor med fokus<br />
på återvärvning på central nivå såväl som på föreningsnivå.<br />
Satsningen på telemarkting har bidragit till att distriktet har ett lägre tapp av<br />
gamla medlemmar och att distriktet som helhet växer.<br />
Kampanjutveckling<br />
Distriktsstyrelsen har under verksamhetsåret arbetat med kampanjutveckling<br />
huvudsakligen inom två områden. Dels genom att utbilda medlemmar och<br />
föreningar i kampanjutveckling och dels genom att ta fram och trycka ett<br />
eget kampanjmaterial unikt för distriktet.<br />
Utbildning<br />
Distriktsstyrelsen har under året arbetat med att utbilda föreningar och<br />
medlemmar i kampanjutveckling i huvudsak i anslutning till föreningsträffar<br />
likt föreningsforum och ordförandekvällar. Passen fokuserade på att utveckla<br />
föreningarnas och framförallt kampanjansvarigas kunskap inom kampanj i<br />
alltifrån upplägg till enkla tips och tricks. Stor vikt lades även på att utbilda<br />
ansvariga i att ta fram eget kampanjmaterial med verktyget kampanjmotorn.<br />
We Have A Drea(m)<br />
MUF Stockholm har under verksamhetsåret tagit fram och släppt ett egenproducerat<br />
kampanjmaterial under parollen ”We Have A Drea(m)”. Fokus<br />
med kampanjen var att ta fram ett material som håller över tid och som<br />
beskriver vår moderata vision för Stockholm, med konkreta politiska förslag<br />
som tar oss dit. Kampanjen har varit mycket uppmärksammad, bland annat<br />
av Dagens Nyheters ”På-stan”-redaktör Viktor Barth-Kron i dennes kolumn<br />
i tidningen.<br />
Politisk produktion<br />
Arbetet med politisk produktion fokuserade under verksamhetsåret 2011 på<br />
utbildningspolitik. Under verksamhetsårets första månader tillsatte distriktsstyrelsen<br />
en arbetsgrupp som har arbetat metodiskt med att ta fram en<br />
utbildningsrapport. Arbetet inleddes med en genomgång av MUF Stock-<br />
110<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
holms tidigare ställningstaganden i utbildningsfrågor. Gruppen gick igenom<br />
de senaste tio årens stämmoprotokoll och vilka beslut respektive stämma valt<br />
att fatta i olika utbildningsfrågor. Det framkom ganska omedelbart att MUF<br />
Stockholm <strong>län</strong>ge valt att prioritera utbildningssystemets tidigare del. Förskola,<br />
skola och gymnasium har legat till grund för många politiska diskussioner<br />
inom distriktet. Däremot kunde gruppen konstatera att utbildningssystemets<br />
senare del varit mindre debatterat. Gruppen valde därför att huvudsakligen<br />
fokusera sitt arbete på högskolor och universitet, men fortsatte även att titta<br />
på grundskolan och gymnasiet.<br />
Nästa del av gruppens arbete bestod utav inläsning i tre etapper. Utgångspunkten<br />
var att förstå hur högskolor och universitet fungerar idag. Därefter<br />
har gruppen tittat på vad olika intresseorganisationer inom högskolesektorn<br />
efterfrågar och rapporter som dessa organisationer har tagit fram. Slutligen<br />
undersökte gruppen vad externa aktörer och forskare har sagt om den<br />
svenska högre utbildningen.<br />
Del tre av gruppens arbete bestod i att ta fram ett utkast till en rapport samt<br />
att lyssna in vad distriktets föreningar hade för synpunkter. På en föreningsordförandekväll<br />
under hösten fick alla föreningsordföranden möjlighet<br />
att läsa rapporten och komma med synpunkter. Rapporten färdigställdes i<br />
november och då bestämde även distriktsstyrelsen att delen gällande högre<br />
utbildnings skulle omarbetas till en proposition för distriktsstämman 2012.<br />
En sådan proposition har framställts och kommer att presenteras vid distriktsstämman.<br />
Idémod<br />
Under elva torsdagskvällar under våren och nio under hösten har talarkvällar<br />
eller debatt med inbjudna talare/debattörer anordnats på Blå hörnet i<br />
Gamla Stan, under verksamhetsnamnet Idémod. Varje kväll har inletts med<br />
dryck, tilltugg och mingel och avslutats på närbelägen pub för samkväm och<br />
fortsatt politisk diskussion.<br />
Målgruppen har i första hand varit studenter, genom att erbjuda en intellektuell<br />
och socialt intressant verksamhet för just äldre medlemmar. Idémod<br />
syftar dels till att bidra till en mer kvalificerad bildning inom förbundet och<br />
dels till att höja medelåldern bland aktiva i distriktet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 111
Utrikespolitik<br />
Under verksamhetsåret 2011 startade MUF Stockholm en större utrikespolitisk<br />
satsning. Verksamheten har fokuserat på att lägga en grund för utrikespolitiken<br />
i MUF Stockholm, vilket har resulterat i flera olika och framgångsrika<br />
projekt. En del av verksamheten har kretsat kring utbildningar,<br />
där vi under våren har haft talarkvällar om situationen i Nordafrika samt en<br />
dagsutbildning om Ryssland. Under höstterminen hade vi även talarpass på<br />
MUF <strong>Stockholms</strong> årliga höstutbildning, där temat var USA: s presidentval<br />
2012. Vår målsättning har varit att erbjuda utbildningar med kompetenta<br />
och kunniga talare som talat om aktuella ämnen.<br />
En annan del av verksamheten har fokuserat på kontakt med andra ungdomsförbund.<br />
I maj 2011 besökte MUF Stockholm i samarbete med MUF<br />
Södermalm Conservative Future (CF) i London. Syftet med besöket var att<br />
skapa bättre relationer och diskutera möjligheter för fortsatt samarbete med<br />
CF. Vidare har vi under hösten haft besök av vårt systerungdomsförbund i<br />
Georgien. Besöket arrangerades av Jarl Hjalmarsson Stiftelsen, men under<br />
besöket fick MUF Stockholm förtroendet att visa hur ett politiskt ungdomsförbund<br />
bedriver kampanjverksamhet samt hur vi sprider våra politiska<br />
budskap.<br />
Fortsättningsvis har vi även deltagit i flera andra utrikespolitiska arrangemang.<br />
MUF Stockholm var t.ex. med och visade vårt stöd för Vitrysslands<br />
befolkning under en manifestation på Norrmalmstorg, vi har dessutom varit<br />
på studiebesök på Uppsala Garnison samt deltagit på ett ungdomspolitiskt<br />
säkerhetsseminarium på Försvarshögskolan. Sammanfattningsvis kan sägas<br />
att verksamhetsåret 2011 har fokuserat på innehållsrika utbildningar, bra<br />
möten och förbättrade relationer med politiska ungdomsförbund utomlands<br />
samt övriga utrikespolitiskt kopplade aktiviteter som studiebesök och deltagande<br />
i aktuella evenemang. Syftet med verksamheten har varit att underlätta<br />
för våra medlemmar att lättare kunna ta den utrikespolitiska debatten,<br />
där en djupare förståelse och ökad insikt i utrikespolitik är fundamental.<br />
Event-verksamhet<br />
Under året har flera events hållits i MUF <strong>Stockholms</strong> regi. Det har varit<br />
kampanjer på ett flertal större arrangemang i Stockholm och olika politiska<br />
och sociala arrangemang på lokalen.<br />
112<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
I början av verksamhetsåret deltog MUF Stockholm i den persiska festivalen<br />
”Persisk eldfest” i Kungsträdgården där en lyckad kampanj genomfördes och<br />
nya medlemmar värvades. En stor kampanj hölls också i samband med sista<br />
deklarationsdagen 2 maj utanför skatteverkets huvudkontor på södermalm.<br />
Kampanjen pågick ända fram till tolvslaget och kaffe, bullar och information<br />
om Alliansens skattesänkningar delades ut till dem som köade för att få<br />
lämna in sin deklaration.<br />
I sommars hölls också kampanjer i samband med Nationaldagen, dels på<br />
golfängarna i Sundbyberg och utanför Skansen. Skansen besöktes av MUF<br />
Stockholm igen senare under sommaren för en kampanj i samband med<br />
Allsång på Skansen.<br />
Verksamhetsåret 2011 har varit ett eftervalsår, men trots det har MUF Stockholm<br />
varit engagerade i flera valrörelser. Den 17 april hölls valvaka för finska<br />
parlamentsvalen och 15 maj hölls valvaka för omvalet i Västra Götaland.<br />
Som avslutning på året hölls den 12 december en stor julglögg på MUF<br />
<strong>Stockholms</strong> lokal med över 100 besökande.<br />
MUF Stockholm i media<br />
Under verksamhetsåret har Moderata ungdomsförbundet i Stockholm publicerats<br />
i en rad olika media. Distriktet och dess företrädare har förekommit i<br />
både dagstidningar, kvällstidningar, lokaltidningar, TV, radio och på Internet.<br />
Det gäller såväl riksupplagor som lokal media.<br />
Bland de traditionella papperstidningarna har distriktet förekommit bland<br />
annat i Aftonbladet, Expressen, Dagens Nyheter, Svenska Dagbladet samt<br />
en majoritet av <strong>län</strong>ets alla lokaltidningar. Enskilda medlemmars värdefulla<br />
insatser i form av insändare och debattartiklar bidrar till att göra listan<br />
<strong>län</strong>gre. Bland andra media går att finna till exempel inslag i TV4 Kvällsöppet,<br />
TV4 Nyheterna, Sveriges Television, Sveriges Radio Metropol, Sveriges<br />
Radio Ekot, Dagens Opinion, Newsmill, Politikerbloggen samt många av de<br />
tidigare angivna tidningarnas nätupplagor.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 113
Moderata Studenter<br />
Moderata Studenter Stockholm har haft ett fantastiskt verksamhetsår och<br />
värvat många nya medlemmar. MST Stockholm nådde sitt mål, att bli Sveriges<br />
största MST distrikt, under året och har idag 577 medlemmar. Närvaron<br />
på <strong>Stockholms</strong> högskolor och universitet har ökat och alla föreningar har<br />
haft regelbundna kampanjer under året.<br />
Samarbetet mellan föreningarna har stärkts och föreningarna har haft flera<br />
gemensamma aktiviteter och kampanjer, däribland en större studentsittning<br />
i oktober med närmare 100 gäster från både Stockholm och andra distrikt.<br />
Alla föreningar hade även en gemensam nymedlemskväll under hösten dit<br />
flera nya medlemmar kom och majoriteten av dem som kom på middagen<br />
är idag mycket engagerade i någon av föreningarna. Alla föreningar har även<br />
haft egna middagar med olika teman för att locka nya medlemmar och engagera<br />
befintliga medlemmar.<br />
Under året har alla ordföranden haft gemensamma planeringsmöten och i<br />
augusti åkte ordförandena iväg tillsammans med MST-ansvarig från distriktsstyrelsen<br />
på en MST-kickoff som lade grunden för det resterande<br />
verksamhetsåret.<br />
Under året har MST Södertörn blivit ett eget kårparti på högskolan, vilket<br />
innebär att föreningen får ställa upp i kårval, kampanja inomhus och får<br />
många andra fördelar som underlättar deras verksamhet. MST Södertörn<br />
har även haft ett välbesökt glöggmingel med en särskilt inbjuden gäst som<br />
talade. MST <strong>Stockholms</strong> Universitet ställde för första gången upp i kårvalet<br />
och bedrev en intensiv valrörelse med mängder av eget material och egna<br />
affischer. Det hårda arbetet som lades ner ledde till ett mycket lyckat resultat.<br />
Föreningen fick in tre representanter från föreningen som är med och styr<br />
politiken på universitetet.<br />
MST Handelshögskolan anordnade ett mycket lyckat lunchseminarium på<br />
skolan med Anders Borg som inbjuden gäst. Över 100 studenter kom och<br />
lyssnade och mängder av medlemmar värvades. MST Handelshögskolan har<br />
även förbättrat sina relationer med kåren, något som bådar gott inför kommande<br />
verksamhetsår.<br />
114<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
I somras tävlade MST Stockholm/MST Uppsala MSU Stockholm/MSU<br />
Uppsala i en fotbollsturnering som ägde rum i Märsta mittemellan distrikten.<br />
En otroligt stark kämparglöd och ett gott samarbete visades upp från<br />
hela MST som vann matchen.<br />
Under året har en ny förening startats upp – Moderata Studenter <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>län</strong>. Föreningen är till för alla de studenter som studerar vid ett annat<br />
lärosäte än de redan befintliga föreningarnas universitet och högskolor.<br />
Föreningen har vuxit snabbt och det har visat sig finnas ett stort intresse<br />
från studenter från hela <strong>län</strong>et att vara med. Genom vår nya förening når vi<br />
mängder av nya potentiella medlemmar och vi får möjlighet att kampanja på<br />
högskolor vi aldrig tidigare har varit på.<br />
Ett annat mål under året var att föreningsordförandena i Stockholm skulle<br />
få ett större utbyte med andra ordföranden i landet. Föreningsordförandena<br />
från Stockholm har varit aktiva ute i landet genom att åka på distriktsforum,<br />
vara med på kampanjturnéer och delta i politiska produktionsgrupper, allt<br />
med fantastiska resultat.<br />
Under året har Moderata Studenter blivit ett starkare varumärke, såväl i<br />
som utanför distriktet. På högskolorna och universitetet vet man idag vilka<br />
Moderata Studenter är och även i majoriteten av partiföreningarna runt om<br />
i Stockholm har man god kunskap om vad Moderata Studenter är. Organisationen<br />
blir inte <strong>län</strong>gre sammanblandad med Fria moderata studentförbundet,<br />
något som gjort det lättare för föreningarna att marknadsföra sina egna<br />
politiska frågor.<br />
I oktober skrev alla MST-ordföranden tillsammans med MST-ansvariga<br />
Andréa Ström en debattartikel om hur studenterna ska kunna komma ut<br />
på arbetsmarkaden och artikeln publicerades sedan på Newsmill. MST SU<br />
har även skrivit flera artiklar i Gaudeamus, universitetets egen tidning för<br />
studenter.<br />
Envishet och glädje är de två ord som starkast har präglat MST <strong>Stockholms</strong><br />
verksamhetsår. MST har funnits överallt hela tiden, och inte ryggat tillbaka<br />
för regn och blåst eller slit och hårt arbete, utan alltid haft ett leende på läpparna.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 115
Verksamhetsberättelse MUF 20+<br />
Styrelsens arbete<br />
Vid MUF 20+ årsmöte den 29 januari 2011 valdes följande föreningsstyrelse:<br />
Sophia Granswed Ordförande<br />
Erik Bodin Vice ordförande<br />
Sofia Kacim Ledamot<br />
Mikael Lind Ledamot<br />
Joanna Ljungren Ledamot<br />
Christopher Hamrén Ledamot<br />
Jennyfer Valgelata Ledamot<br />
Johan Eldh. Ledamot<br />
Styrelsen har under året haft sex protokollförda styrelsemöten:<br />
2011-02-13, 2011-03-02, 2011-04-03, 2011-05-02, 2011-09-04 och 2011-<br />
11-20.<br />
Politiskt utvecklingsarbete<br />
Föreningen har under året haft som mål att jobba mer med politisk utveckling,<br />
med fokus inom tre politiska områden; bo<strong>stad</strong>spolitik, miljöpolitik<br />
och ungt entreprenörskap. Vi har även under året haft som mål att starta en<br />
egen hemsida, som nu också är aktiverad. Vår förhoppning är att hemsidan<br />
kommer att börja uppdateras i början av 2012, och tanken är att vi sprider<br />
information om våra aktiviteter, delar med oss av andra aktiviteter i distriktet<br />
och förbundet samt att skriva blogginlägg.<br />
Kampanjverksamhet<br />
MUF 20+ har under året genomfört fem morgonkampanjer kl. 07.30–08.30<br />
vid tunnelbanestationerna T-centralen, Odenplan och Tekniska Högskolan:<br />
2011-03-25, 2011-04-08, 2011-05-17, 2011-09-23 och 2011-10-07.<br />
After works<br />
Föreningen har under året arrangerat två After works:<br />
21 april I Spegelbaren på Berns Salonger med cirka<br />
40 besökare.<br />
116<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
25 maj På Zanzibars uteservering med ca 30 besökare.<br />
Kvällens talare var Jonatan Hedin (från<br />
United Minds) som pratade om ungas syn<br />
på politik och statistik kring hur unga människor<br />
röstar idag.<br />
Företagsbesök<br />
Den 31 maj arrangerades ett företagsbesök på Klarna, där 20 föranmälda<br />
medlemmar gavs möjlighet att träffa ett flertal av företagets ledande personer<br />
inom olika områden, samt lyssna till två föredrag och få en rundvandring.<br />
Besöket avslutades med ett mingel med Klarnas anställda och det bjöds på<br />
buffé. Det gavs även möjlighet att ställa frågor vilket flitigt utnyttjades och<br />
det slöts värdefulla kontakter med företagets anställda.<br />
Grillkväll<br />
Föreningen arrangerade för tredje året i rad en grillkväll i Rålambshovsparken<br />
den 15 juni med över 50 deltagare. Likt föregående år uppskattades<br />
grillkvällen av samtliga medlemmar.<br />
Brunchkryssning<br />
Den 18 september anordnades en tre timmar lång brunchkryssning i <strong>Stockholms</strong><br />
skärgård med MS/Blue Charm. Med på kryssningen var Pär Henriksson<br />
från Svenskt Näringsliv och 20 stycken MUF 20+ medlemmar. Pär pratade<br />
om Svenskt Näringslivs syn på framtidens Sverige och vilka utmaningar<br />
vi står inför. Kryssningen blev mycket uppskattad av alla deltagare.<br />
Talarkväll<br />
Den 17 oktober anordnades en talarkväll med vår socialförsäkringsminister,<br />
Ulf Kristersson, där han pratade om sjukförsäkringens historia, regeringens<br />
arbete och sjukförsäkringens utformning idag. Många personer var med och<br />
förgyllde denna kväll som anordnades på Blå Hörnet i Gamla Stan.<br />
Utbildning<br />
MUF 20+ genomförde den 12 november en endagsutbildning med syftet<br />
att locka medlemmar genom att erbjuda talare som inte enbart bestod av<br />
politiker utan även från näringsliv och organisationssektorn. Temat för utbildningen<br />
var ”Ett växande Stockholm”, och dagen inleddes med en kortare<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 117
lunch. Talare på utbildningen var: Magnus Orest från Yimby, Anna König<br />
Jerlmyr, Ewa Björling och Andreas Lundgren från IBM.<br />
Verksamhetsberättelse MSU Stockholm MSU och dess<br />
kommitté<br />
Vid 2011 års distriktsstämma valdes följande personer att leda MSU Stockholm<br />
intill kommande distriktsstämma<br />
Louise Stenberg Ordförande<br />
Jacob Giesecke* Vice ordförande<br />
Delmon Haffo Ledamot<br />
Fritz Lennaárd Ledamot<br />
Gustel Wärnberg Ledamot<br />
Hannah Larby Ledamot<br />
* Den 21 juni entledigades Jacob Giesecke från sitt uppdrag i MSU-kommittén<br />
och Delmon Haffo valdes av MSU-kommittén till tillförordnad vice ordförande<br />
verksamhetsåret ut.<br />
MSU och kampanj<br />
I början av verksamhetsåret satte MSU-kommittén ett värvarmål på 1000<br />
personer, vilket har krävt ett stort fokus på kampanj. MSU:s uppgift är<br />
framför allt att vara en kampanjorganisation som syns runt om i skolor och<br />
där ungdomar befinner sig. Nya metoder för effektivare kampanjer har tagits<br />
fram under året. Exempelvis har det skapats incitament för att värva i form<br />
av priser som att träffa statsminister Fredrik Reinfeldt, Europaparlamentariker<br />
Gunnar Hökmark och andra politiker.<br />
En SWAT-grupp startades under hösten med huvuduppgift att vara drivande<br />
i kampanjandet i MSU Stockholm. Denna grupp av duktiga kampanjare har<br />
hjälpt MSU-kommittén att ringa runt till <strong>Stockholms</strong> alla gymnasieskolor<br />
ett flertal gånger. De har bistått med kampanjhjälp och de har styrt kampanjer<br />
på skolor och olika events.<br />
118<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Under årets gång har det, utöver regelbundna kampanjer, styrts upp bland<br />
annat fyra kampanjveckor, två nationella kampanjdagar, två distriktskampanjdagar<br />
och två kampanjmånader.<br />
Under den första kampanjveckan värvades över hundra personer, vilket kom<br />
att sätta ribban för verksamhetsåret. Nationella kampanjdagen, som MUF<br />
nationellt anordnar, har gått av stapeln två gånger under verksamhetsåret.<br />
Båda gångerna var det MUF Stockholm som lyckades värva flest medlemmar<br />
i absoluta tal. Nationella kampanjdagen är ett väldigt bra sätt att engagera<br />
medlemmar och föreningar att gå ut och kampanja. Av samma anledning<br />
valde MSU Stockholm att införa distriktskampanjdagar, vilka fungerar precis<br />
som en lokal nationell kampanjdag. Det engagerade flera MSU-föreningar i<br />
Stockholm att kampanja på sina skolor.<br />
Efter sommarlovet storsatsades det på skolstartskampanjer och det anordnades<br />
därför en hel kampanjmånad där vi varje dag i en månad kampanjade på<br />
skolor runt om i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>. Vi lyckades under denna månad<br />
värva mer än 400 medlemmar. Även under höstterminens sista veckor kampanjade<br />
MSU Stockholm på minst en skola om dagen.<br />
En kampanjsatsning utanför skolan var UNG 08-kampanjen. Under en<br />
vecka kampanjade MSU Stockholm vid UNG 08-festivalen i Kungsträdgården<br />
och nästan 100 ungdomar valde att bli medlemmar. För att sammanfatta<br />
värvningsresultaten har MSU Stockholm under året växt med<br />
210 personer (en ökning med 11 % från föregående år) och är nu större än<br />
någonsin under den tid som det finns register över antal medlemmar. Den<br />
31 december 2011 hade MSU Stockholm 2157 medlemmar.<br />
MSU och onsdagsfika<br />
Verksamhetsårets första onsdagsfika handlade om FN, med inbjuden gäst i<br />
form av Paulina Neuding från den liberala tidskriften Neo. Fram till sommaren<br />
bjöds det bland annat på föredrag av Anna Kinberg Batra – moderaternas<br />
egen gruppledare i riksdagen, kampanjteknik, Annie Johansson från<br />
Centerpartiet (numera Lööf och partiledare), Sofia Arkelsten – partisekreterare<br />
för moderaterna, diskussioner, Peter Wolodarski från DN och debatter.<br />
Efter ett sommaruppehåll och en skön ledighet drog onsdagsfikorna igång<br />
igen i augusti, och förste man ut var Aron Modig, KDU:s förbundsordföran-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 119
de. Därefter har vi fått besök av SECO som talat utbildningspolitik, Företagarnas<br />
riksorganisation och haft diskussioner inom olika ämnen.<br />
Onsdagsfikorna har också gästats av både Rojalistiska och Republikanska<br />
föreningen för att debattera och diskutera monarkins vara eller icke vara.<br />
Därutöver har vi fått lära oss mer om ideologi och retorik, samt gästats av<br />
både Skattebetalarna och Unga aktiesparare som gett oss information om<br />
deras frågor. Och sist men inte minst har vi haft politiskt spel där deltagarna<br />
fått skapa egna partier och kämpat om regeringsmakten.<br />
Antalet deltagare har varierat från fika till fika, men det ett ungefärligt medelsnitt<br />
på 25 personer per gång. Ett flertal nya medlemmar har engagerat sig<br />
genom att närvara på onsdagsfikorna.<br />
MSU och MSU-råd<br />
Rådets uppgift att är att hjälpa och stödja MSU-föreningars verksamhet<br />
till att förbättras, och under det gångna året har MSU rådet sammantätt<br />
regelbundet. Föreningarna har i rådet fått planera och sätta upp mål för<br />
verksamheten och fortlöpande rapportera hur verksamheten fortskrider. Det<br />
gör rådet till ett utmärkt forum för att dela med sig av idéer och erfarenheter<br />
mellan de olika föreningarna. MSU rådet har under hösten uppmuntrat föreningarna<br />
att samarbeta och som en del av det så har grupper av föreningar<br />
ordnat sociala aktiviteter, så som den debattävling som hölls i november.<br />
För att stärka rådets politiska och demokratiska funktion har ett projekt,<br />
med mål att ta en politisk profil för rådet, påbörjats under hösten. I arbetet<br />
får MSU-föreningarna komma med förslag som sedan bearbetas av rådet,<br />
vilket ger möjlighet för enskilda MSU-medlemmar ute på skolorna att lämna<br />
in idéer och förslag som vidareutvecklas och behandlas i rådet. Arbetet med<br />
projektet är planerat att fortsätta under verksamhetsåret 2012.<br />
MSU och föreningarna<br />
Under 2011 har ett stort antal nya MSU-föreningar startats och andelen<br />
aktiva föreningar har också ökat. Antalet föreningar har ökat ifrån 16 vid<br />
verksamhetsåret 2010 års slut till 26 vid utgången av verksamhetsåret 2011.<br />
Föreningarna har själva arrangerat kampanjer och ett flertal sociala aktiviteter<br />
för sina medlemmar som till exempel nymedlemssträffar och fikor.<br />
Utöver traditionella kampanjer så har föreningar ordnat kampanjer så som<br />
120<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
glöggkampanj, namninsamlingar och varumärkesbyggande kampanjer. Även<br />
kampanjer där MSU-föreningar verkar för att eleverna ska associera MSU<br />
med positiva saker har arrangerats där några exempel är kaffeutdelningar vid<br />
nationella prov, välgörenhetsinsamlingar och påskäggsjakt. Eget kampanjmaterial<br />
har tagits fram av föreningar för att driva aktuella och lokala frågor på<br />
den egna skolan.<br />
De föreningar som finns idag är:<br />
MSU Blackeberg, MSU Franska skolan, MSU Bromma Gymnasium, MSU<br />
Danderyds Gymnasium, MSU Engelska Gymnasiet, MSU Hersby Gymnasium,<br />
MSU Jensen Norra, MSU Klara Norra, MSU Kungstens Gymnasiet,<br />
MSU Kungsholmens Gymnasium, MSU Nacka Gymnasium, MSU Norra<br />
Real, MSU Rödaberg, MSU Sam gymnasiet Järfälla, MSU SSHL, MSU S:t<br />
Eriks Gymnasium, MSU Södra Latin, MSU Teoretiska, MSU VRG Jarlaplan,<br />
MSU VRG Odenplan, MSU YBC, MSU Tibble Gymnasium, MSU<br />
Östra Reals Gymnasium, MSU Huddinge, MSU John Bauer, MSU Rudbecks<br />
Gymnasium.<br />
MSU och utbildningar<br />
MSU rådet arrangerade i november Föreningsforum, en heldagsutbildning<br />
med syfte att stärka kontakten mellan de olika MSU föreningarna och att<br />
utbilda föreningsordförandena i bland annat retorik och ledarskap. En del<br />
av forumet var ägnat åt en workshop med syfte att öka samarbetet mellan<br />
föreningarna. Ungefär 15 deltagare närvarade och fick lyssna till bland andra<br />
partisekreterare Sofia Arkelsten. På kvällen gick ett antal deltagare vidare för<br />
att gemensamt äta middag och reflektera över dagen.<br />
I januari månad anordnades en utbildning, med namnet JESUS (Jättedistriktens<br />
Egna SuperUtbildning Stockholm/Skåne), tillsammans med MSU<br />
Skåne. Det är en traditionsenlig utbildning, vilken i år hölls i Stockholm.<br />
Tio personer från Stockholm antogs för att fördjupa sina kunskaper kring<br />
skolpolitik. Talare var bland andra Nima Sanandaji, grundare av tankesmedjan<br />
Captus. På söndagen uppmanades deltagarna att hålla anföranden kring<br />
den, enligt dem, viktigaste skolfrågan idag. Syftet var dels att få arbeta mer<br />
interaktivt, att få tänka mer själv, samt kunna använda materialet till motioner<br />
till MSUs rikskonferens.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 121
MSU och andra distrikt<br />
Under sommaren samarbetade MSU Stockholm med MSU Uppsala, då<br />
det anordnades en fotbollsmatch. Även MST bjöds in för att tävla om titeln<br />
”Bästa fotbollslag”. Fotbollsmatchen ägde rum i Märsta, alltså mitt emellan<br />
de båda städerna. MST Stockholm vann turneringen. Eventet genererade ett<br />
pressklipp i Märstas lokala tidning. Det var en enkel och rolig aktivitet som<br />
förhoppningsvis blir till en tradition.<br />
122<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Verksamhetsberättelse MUF Stockholm<br />
2012<br />
Distriktsstyrelsen avger härmed verksamhetsberättelse för verksamhetsåret<br />
2012/<strong>2013</strong>.<br />
Distriktsstämma 2012<br />
2012 års distriktsstämma ägde rum 18–19 februari i Landstingssalen.<br />
Distriktsstyrelse<br />
Vid 2012 års stämma valdes följande styrelse att leda distriktets arbete för<br />
tiden fram till nästa distriktsstämma:<br />
Jessica Rosencrantz Distriktsordförande<br />
Sofia Fölster 1:e vice ordförande<br />
Hannes Holmér 2:e vice ordförande<br />
Arin Karapet Ledamot<br />
Olof Kollinius Ledamot<br />
Alexander Haddad Ledamot<br />
Christopher Hamrén Ledamot<br />
Erik Ottoson Ledamot<br />
Fahim Shrikhanlou Ledamot<br />
Sofia Kacim Ledamot<br />
Representanter från Moderat Skolungdom i distriktsstyrelsen:<br />
Helena Walentowicz Ordförande i MSU-kommittén<br />
Felix Andersson Vice ordförande i MSU-kommittén<br />
Revisorer<br />
Vid distriktsstämman valdes följande revisorer:<br />
Ekonomiska revisorer<br />
PWC (tidigare Öhrlings Pricewaterhouse Cooper)<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 123
Verksamhetsrevisorer<br />
Ordinarie: Arba Kokalari<br />
Ersättare: Petter Krönmark<br />
Valberedning<br />
Vid distriktsstämman valdes följande valberedning<br />
Tina Ghasemi, ordförande<br />
Niosha Esfahani<br />
Pär Holmbäck<br />
Edward Dahlbäck<br />
Filip Solsjö*<br />
* Filip Solsjö lämnade sitt uppdrag i valberedningen den 13/12-12<br />
Ledamot i valberedningen från Moderat Skolungdom samt ersättare för<br />
denna<br />
Ordinarie: Louise Stenberg<br />
Ersättare: Delmon Haffo*<br />
* Delmon Haffo lämnade sitt uppdrag i valberedningen den 13/12-12<br />
Distriktsstyrelsens arbetsutskott<br />
Arbetsutskottet har haft ansvar för ekonomisk uppföljning och personalfrågor.<br />
Ordförande: Jessica Rosencrantz<br />
Ledamöter: Sofia Fölster, Hannes Holmér<br />
Sammanträden<br />
Distriktsstyrelsen har haft 12 protokollförda möten under verksamhetsåret.<br />
2012<br />
15 februari Robert Almströmsgatan 2<br />
25 februari Göteborg<br />
10–11 mars Blidö<br />
10 april Robert Almströmsgatan 2<br />
13 maj Robert Almströmsgatan 2<br />
124<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
20 juni Robert Almströmsgatan 2<br />
22 augusti Robert Almströmsgatan 2<br />
3 oktober Robert Almströmsgatan 2<br />
29 november Robert Almströmsgatan 2<br />
<strong>2013</strong><br />
5 januari Robert Almströmsgatan 2<br />
7 januari Robert Almströmsgatan 2<br />
Ytterligare att möte är planerat för februari månad.<br />
Personal<br />
Under verksamhetsåret har MUF Stockholm haft Magdalena Schröder som<br />
ombudsman.<br />
Deltagande i <strong>län</strong>sförbundens verksamhet<br />
Representanter i <strong>län</strong>sförbundsstyrelserna:<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>: Jessica Rosencrantz, ledamot<br />
Olof Kollinius, ersättare<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>: Sofia Fölster, ledamot<br />
Hannes Holmér, ersättare<br />
Medlemmar<br />
MUF Stockholm hade vid 2011 års slut 3188 medlemmar och hade vid<br />
årets slut 2012 ökat till 3469 medlemmar. Det innebär en ökning med<br />
8,8 procent och gör oss till landets största distrikt med 1410 medlemmars<br />
marginal. MUF Stockholm som distrikt stod också för 46 procent av hela<br />
förbundets medlemsökning.<br />
Utbildningar<br />
MUF <strong>Stockholms</strong> utbildningsverksamhet syftar till att inspirera och aktivera<br />
distriktets medlemmar. MUF Stockholm har i år anordnat fyra, istället för<br />
tre, stora utbildningar. Varje utbildning har haft ett tema i syfte att skapa ett<br />
mervärde för medlemmar att gå på alla fyra utbildningar. En utbildningsan-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 125
svarig och en utbildningsgrupp har tillsatts av distriktsstyrelsen för att arbeta<br />
med utbildningsverksamheten. Varje utbildning i MUF Stockholm ska vara<br />
interaktiv och anpassad efter olika kunskapsnivåer för att tilltala så många<br />
medlemmar som möjligt.<br />
Vårutbildningen<br />
Vårutbildningen är en endagsutbildning med efterföljande middag som<br />
i år hade temat lokalpolitik. Utbildningen besöktes av ca 100 deltagare.<br />
Vårutbildningen gä<strong>stad</strong>es av bland annat infrastrukturminister Catharina<br />
Elmsäter-Svärd, trafiklandstingsråd Christer G Wennerholm och Stockholm<br />
Stads äldreborgarråd Joakim Larsson. Ett av passen bestod av en debatt om<br />
<strong>Stockholms</strong> nattliv med Östermalms närpolischef, en miljöpartist från tillståndsnämnden<br />
och MUF:s Arba Kokalari.<br />
Sommar kick-off<br />
Nytt för i år var MUF <strong>Stockholms</strong> Sommar kick-off. Utbildningen syftade<br />
till att peppa våra medlemmar inför sommarens kampanjer och hade också<br />
temat kampanj. Sommar kick-offen besöktes av ca 50 deltagare. På sommarkickoffen<br />
talade <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> kampanjchef Peter Dannered<br />
och MUF <strong>Stockholms</strong> distriktsordförande Jessica Rosencrantz. Utbildningen<br />
hade även en paneldebatt med MUF <strong>Stockholms</strong> supervärvare som delade<br />
med sig av sina bästa värvningstips.<br />
Summercamp<br />
MUF <strong>Stockholms</strong> traditionella Summercamp hade i år temat ideologi. Summercamp<br />
hölls i Fiskeboda och besöktes av ca 100 deltagare. Deltagarna<br />
kunde välja mellan tre utbildningsgrupper; ny, veteran eller spets. Summercamp<br />
besöktes av bland andra Ewa Björling, Anna Kinberg Batra, Kent Persson,<br />
André Assarsson, Fredrik Segerfeldt, Nima Sanandaji och Årets lobbyist<br />
2011.<br />
Höstutbildningen<br />
Höstutbildningen hade i år temat utrikespolitik. Som vanligt ägde utbildningen<br />
rum på Quality Hotel i Nacka. Höstutbildningen besöktes av c:a 160<br />
deltagare. På höstutbildningen kunde deltagarna välja mellan olika pass efter<br />
preferens. Höstutbildningen besöktes av bland andra Gunnar Hökmark,<br />
Karin Enström, Christian Holm, Johan Forsell, Thomas Gür, Mats Johans-<br />
126<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
son, Markus Nordström och Arba Kokalari. Det mest uppskattade passet på<br />
utbildningen var Folk och Försvar som höll spelet ”Minister för en dag” där<br />
deltagarna fick förhandla med varandra som ministrar i sina egna <strong>län</strong>der.<br />
Futurum<br />
Futurum är MUF <strong>Stockholms</strong> spetsutbildning som syftar till att ge en<br />
komplett spetsutbildning för att utveckla framtidens ledare i Moderata Ungdomsförbundet<br />
i Stockholm och <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>.<br />
Deltagarna har utbildats inom områdena politik, ledarskap och kommunikation.<br />
Tre helgkurser har hållits (ledarskap, politikutveckling och kommunikation)<br />
samt en dagsutbildning (kandidatutbildning). Futurum avslutas under<br />
verksamhetsåret <strong>2013</strong> med en examinationsresa till London för samtliga<br />
deltagare som fullföljt alla utbildningens moment. Resan syftar till att besöka<br />
olika politiska verksamheter, tankesmedjor och träffa politiska företrädare.<br />
Futurum har under året också innehållit ett mentorskapsprogram och mentorerna<br />
har agerat som bollplank för adepterna.<br />
Föreningsverksamheten<br />
Under det gångna året har distriktsstyrelsen hållit ett antal träffar med<br />
föreningsordförandena. Syftet har varit att skapa en kontinuerlig dialog mellan<br />
de olika föreningarna och distriktet samt ge en löpande fortbildning till<br />
föreningsordförandena. Superföreningsforum har även hållits där samtliga<br />
styrelsemedlemmar från föreningarna varit välkomna att delta.<br />
Efter ett inledande uppstartsmöte med fokus på årets utmaningar har under<br />
året bland annat två helgaktiviteter med föreningsordförandena hållits på<br />
skatboets scoutstuga i Värmdö kommun. Vid den andra träffen var även<br />
föreningarnas vice ordförande välkomna att delta. Träffarna har varit lyckade<br />
och välbesökta. Vid båda tillfällena har fokus legat vid diskussioner och aktiviteter<br />
för att hjälpa och stötta föreningsledarna i sitt uppdrag. Distriktets<br />
stödfunktion till föreningarna har varit prioriterad varför DS ansträngt sig<br />
för att hålla så goda kontakter med föreningsföreträdarna som möjligt. Under<br />
december månad har även en telefonkonferens i syfte att sprida information<br />
gällande regler och formalia kring årsmöten.<br />
Superföreningsforum var vid första tillfället under våren välbesökt och lyckat.<br />
Fokus låg då på det kommande året, föreningarnas utmaningar och vilka<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 127
möjligheter som fanns för föreningarna 2012, vilka projekt distriktsstyrelsen<br />
skulle arbeta med och hur detta kunde sammankopplas med föreningarnas<br />
verksamhet. Under året har distriktsstyrelsen haft som målsättning att etablera<br />
föreningar i alla kommuner och <strong>stad</strong>sdelar i hela <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>. Under<br />
året har därför fattats beslut om att införliva Nykvarns kommun i MUF<br />
Södertäljes ansvarsområde då bedömningen är att det inte finns ett underlag<br />
i Nykvarn för en livskraftig förening. Under hösten har MUF Botkyrka även<br />
haft ett extra årsmöte för att välja en ny styrelse och har därmed återupplivat<br />
sin verksamhet. MUF Upplands-Bro som varit vilande är i uppstartsfas och<br />
har ett årsmöte planerat i mars <strong>2013</strong>.<br />
Sammanfattningsvis har arbetet med föreningarna under 2012 varit tillfredsställande<br />
även om stora möjligheter till utveckling fortfarande finns.<br />
Återvärvning<br />
MUF Stockholm har under det gångna verksamhetsåret satsat stort på att<br />
återvärva icke betalande medlemmar till distriktet genom en aktiv telemarketingsatsning,<br />
att få så många icke betalande medlemmar som möjligt att<br />
fortsätta att visa sitt stöd för Moderata ungdomsförbundet och <strong>Moderaterna</strong>.<br />
MUF Stockholm har anordnat återvärvningsveckor med fokus på återvärvning<br />
på central nivå såväl som på föreningsnivå, för att få ut sin fulla<br />
potential. Satsningen på telemarketing har bidragit till att distriktet har ett<br />
lägre tapp av tidigare medlemmar och att distriktet som helhet växer. Under<br />
år 2012 valde över 65 % av MUF <strong>Stockholms</strong> medlemmar att förnya sitt<br />
medlemskap i MUF Stockholm och <strong>Moderaterna</strong>. Återvärvningen har varit<br />
en bidragande del till MUF Stockholm medlemsökning för året 2012.<br />
Dörrknackning<br />
MUF Stockholm har under året knackat dörr i <strong>Stockholms</strong> studentområden<br />
för att samla in unga stockholmares åsikter genom samtal och enkäter för att<br />
på så vis ta reda på vilka frågor unga upplever som viktiga, och därmed vilka<br />
frågor som MUF Stockholm behöver arbeta med och formulera politik kring<br />
inför valet 2014. Genom dörrknackning har vi visat att vi har en kontinuerlig<br />
närvaro i unga stockholmares vardag och att vi är genuint intresserade av<br />
hur de upplever sin egen vardag, Stockholm som <strong>stad</strong> och vilka perspektiv de<br />
har på politiken som förs i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>.<br />
128<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Lyssna och förnya<br />
MUF Stockholm har under året haft en integrationspolitisk arbetsgrupp som<br />
besökt områden med omfattande utanförskap för att där prata med människor<br />
om hur de upplever sin egen vardag, och om de upplever olika problem<br />
eller möjligheter i Stockholm. Fokus har legat på att lyssna på vad människor<br />
tycker och tänker. Arbetet innefattar ett utrednings- och ett informativt/upplysande<br />
inslag. Gruppen har även exponerat MUF och <strong>Moderaterna</strong> och på<br />
sådant sätt skapa kontakt och igenkännlighet – i god tid innan valet 2014.<br />
Eventverksamhet<br />
Målet för 2012 års eventverksamhet har primärt varit medlemsvärvning.<br />
MUF Stockholm besökte till exempel Smaka på Stockholm-festivalen, Summerburst,<br />
Rix Fm-festivalen, och många fler. 150 medlemmar värvades under<br />
sommarmånadernas event-kampanjer. En föreningstävling utlystes, som<br />
gav ett pris på 1000 kr till den vinnande föreningens kassa. Sex föreningar<br />
deltog och trettio medlemmar värvades som en följd härav.<br />
Vi har även befunnit oss på plats vid de större partiledardebatter som ägt<br />
rum i TV under året. Vid två tillfällen stod närmare ett femtiotal medlemmar<br />
från alliansens ungdomsförbund och hejade fram de borgerliga partiledarna.<br />
Ingen från något av de rödgröna partierna eller SD har varit på plats.<br />
Medlemsvård<br />
Under årets gång har vi i syfte att sänka trösklarna för nya medlemmar att<br />
börja engagera sig anordnat regelbundna nymedlemsträffar, oftast i samband<br />
med MSU:s kampanjveckor. Vid dessa tillfällen har företrädare från distriktsstyrelsen<br />
funnits på plats och informerat de nyblivna medlemmarna om<br />
MUF Stockholm och vad för sorts verksamhet vi bedriver. Ett mentorskapsprogram<br />
har också startats, där de nya medlemmar som velat har tilldelats en<br />
äldre medlem som mentor. Mentorn har sedan hållit regelbunden kontakt<br />
med sin adept och understött denne i så många avseenden som möjligt.<br />
Utrikespolitik<br />
Under verksamhetsåret 2012 fortsatte MUF Stockholm den utrikespolitiska<br />
satsningen som påbörjades under föregående verksamhetsår. En utrikespolitiskt<br />
ansvarig och en utrikespolitiskarbetsgrupp tillsattes av distriktssty-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 129
elsen i början av verksamhetsåret. Denna grupp har under året haft ansvar<br />
för MUF <strong>Stockholms</strong> utrikespolitiska verksamhet. Precis som under det<br />
föregångna året har detta verksamhetsår framförallt bestått av utbildningssatsningar,<br />
besök från ungdomsförbund utomlands, kampanjverksamhet<br />
och studiebesök. Ett viktigt fokus har varit att betona kvalité mer än kvantitet,<br />
vilket är en lärdom från tidigare verksamhetsår. Av denna anledning<br />
har en stor satsning under året varit den utrikespolitiska höstutbildningen<br />
som genomfördes den 10–11 november 2012 på Quality Hotel i Nacka.<br />
Utbildningen genomfördes tillsammans med utbildningsgruppen och hade<br />
en tematisk inriktning på utrikespolitik där exempel på talare under utbildningen<br />
var försvarsministern Karin Enström, europaparlamentarikern<br />
Gunnar Hökmark och riksdagsledamöter som Johan Forssell och Christian<br />
Holm. Utöver dessa medverkade även Folk och Försvar på utbildningen, där<br />
de genomförde ett utrikespolitiskt rollspel för våra medlemmar.<br />
Utöver utbildningsverksamheten fick MUF Stockholm även under början av<br />
verksamhetsåret besök av danska Konservativ Ungdom. Syftet med besöket<br />
var att dela med sig av erfarenheter, t.ex. jämföra hur vi bedriver politisk<br />
verksamhet i Sverige jämfört med Danmark. Ett annat viktigt syfte med besök<br />
från ungdomsförbund utomlands är möjligheten för våra medlemmar att<br />
knyta värdefulla kontakter, som på sikt kan stärka och förbättra samarbetet<br />
mellan våra respektive ungdomsförbund. Under ett par dagar visade vi dem<br />
runt i Stockholm och lät dem bland annat besöka Riksdagen och Stadshuset.<br />
Under våren uppmärksammade MUF Stockholm även Europadagen, då vi<br />
genomförde en kampanj i Kungsträdgården. Syftet var att stärka bilden av<br />
att MUF är ett förbund som värdesätter utrikespolitiska frågor högt och att<br />
vi därmed är synliga under dagar som denna. Vi producerade eget kampanjmaterial<br />
som delades ut under dagen. Slutligen genomförde vi även ett<br />
studiebesök på Riksdagen där Mats Johansson tog emot oss och visade oss<br />
hur det utrikespolitiska arbetet bedrivs i Riksdagen.<br />
MUF Stockholm i media år 2012 – <strong>2013</strong><br />
Nedan har listats ett antal mediaklipp av eller om företrädare för MUF<br />
Stockholm. Detta är endast ett urval av alla mediala utspel under det gångna<br />
året.<br />
130<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
2012-12-20 Mikael Lind: Mitt i Vasastan: ”Bra med medborgarförslag”<br />
2012-12-17 Mattias Askersson m.fl.: Dagens Samhälle: ”Smörj Sveriges<br />
tillväxtmotor”<br />
2012-12-07 Jessica Rosencrantz och MUF Roslagens ordförande Ha-<br />
med Abassi med styrelse: Norrteljetidningen: ”Stäng inte<br />
dörren för ungdomsförbunden”<br />
2012-12-04 MUF Roslagen: Norrteljetidningen: ”Norrtälje måste bli<br />
mer attraktiv”<br />
2012-11-17 Jessica Rosencrantz: Svenska Dagbladet: ”Rektorer bör ta<br />
sitt ansvar för rasismen”<br />
2012-11-06 Joel Laurén och Gustel Wärnberg: SR Metropol: ”Valet i<br />
USA”<br />
2012-10-27 Olof Kollinius: Vårt Försvar: ”Ungas syn på säkerhet”<br />
2012-10-23 Jessica Rosencrantz och Sofia Kacim: Norrtelje Tidning: ”S-<br />
politik kan göra tusentals arbetslösa”<br />
2012-08-28 Fredrik Hultman, Anna Kinberg Batra och Mats Gerdau:<br />
Nacka Posten: ”Hur många lärartjänster är S beredda att<br />
offra”<br />
2012-08-23 Jessica Rosencrantz och Andrea Ström: Marie<strong>stad</strong>s-<br />
Tidningen: ”Sluta straffa studenter som sommarjobbar”<br />
2012-08-22 Jessica Rosencrantz: Enköpings-posten: ”Sluta straffa stud-<br />
enter som sommarjobbar”<br />
2012-08-20 Jessica Rosencrantz: Gotlands Folkblad: ”Arbetsgivaravgift-<br />
en hotar jobben”<br />
2012-07-10 Filip Wiljander och Fredrik Hultman: Nacka Posten: ”Bib-<br />
liotekskritiker fick fel”<br />
2012-04-11 Jessica Rosencrantz: Mitt i Huddinge, Sollentuna, Lindingö<br />
m.fl.: ”Polisen bör inte jaga dansande ungdomar”<br />
2012-04-03 Fredrik Hultman och Anna Kinberg Batra: Mitt i Nacka:<br />
”Nackas elever gynnas av Alliansens politik”<br />
2012-04-02 Richard Hasslev: UNT.se: ”Ang. lärarlönerna”<br />
2012-03-29 Jeanette Widén: ”Ny ordförande för <strong>Moderaterna</strong> i Österåker”<br />
2012-03-22 Andrea Ström och Sofia Kacim: Politikerbloggen: ”Ang.<br />
studentbostäder”<br />
2012-03-22 Delmon Haffo: Tv4 nyheterna: ”MUF vill ha pendeltåg<br />
dygnet runt på helger”<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 131
2012-03-21 Jessica Rosencrantz: Newsmill: ”EU sviker Europas unga”<br />
2012-03-17 Delmon Haffo: Newsmill: ”Låt pendeltågen köra dygnet<br />
runt på helger”<br />
2012-03-15 Andrea Ström m.fl.: Newsmill: ”Ut<strong>län</strong>dska studenter ska<br />
lockas hit med kvalitet – inte gratisstudier”<br />
2012-03-13 Delmon Haffo: Mitt i Botkyrka/Salem, Huddinge, Kungs-<br />
holmen, Bromma m.fl.: ”Låt pendeltåget gå dygnet<br />
runt på helger”<br />
2012-03-08 Jessica Rosencrantz: Newsmill: ”Ökad jämställdhet med<br />
valfrihet i välfärden”<br />
MUF Stockholm medlemstidning Forum<br />
Under året 2012 har fyra nummer av Forum utgivits. Fredrik Kärrholm har<br />
varit chefredaktör för tidningen under året. Skribenter för tidningens redaktion<br />
har under året varit Siri Steijer, Hannah Larby och Pär Holmbäck.<br />
Nr 1. 2012 Tema: Ideologi<br />
Nr 2. 2012 Tema: Kultur<br />
Nr 3. 2012 Tema: Valet i USA<br />
Nr 4. 2012 Tema: Välfärd<br />
Moderata studenter<br />
2012 har varit ett händelserikt år för Moderata Studenter i Stockholm. De<br />
fem studentföreningarna har under året haft flera gemensamma aktiviteter<br />
och kampanjer på respektive högskola, vilket har lett till att fler velat söka sig<br />
till MST-föreningarna.<br />
Under året har föreningarnas ordföranden träffats regelbundet för planering<br />
av gemensamma aktiviteter samt uppföljning av de respektive föreningars<br />
egna aktiviteter. Samarbetet mellan de olika föreningarna har stärkts, gett<br />
goda resultat och framförallt ett mervärde till de medlemmar som valt att<br />
engagera sig.<br />
Sittningar<br />
Under året har det arrangerats två banketter med tema tillsammans med<br />
MUF 20+. Banketterna var mycket lyckade och lockade många medlem-<br />
132<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
mar vid båda tillfällena. Det har också arrangerats två tacokvällar under året<br />
som fungerat som nymedlemsträffar, även dessa kvällar var välbesökta och<br />
uppskattade då medlemmarna kunde ses under enklare förhållanden och lära<br />
känna varandra och studenter från andra föreningar. På hösten anordnades<br />
det också en pubkväll för alla MST:are i Gamla stan.<br />
Inbjudna talare<br />
MST <strong>Stockholms</strong> Universitet och MST Söderörns högskola fick under våren<br />
besök av Anna Kinberg Batra, och MST Handelshögskolan bjöd på hösten<br />
in Anders Borg till ett välbesökt lunchseminarium. Dessa tillfällen gjorde det<br />
möjligt för föreningarna att värva flera medlemmar, men också att marknadsföra<br />
sig själva och stärka sig som föreningar.<br />
Studiebesök<br />
På våren gjorde MST Stockholm ett studiebesök hos PR-byrån Prime PR där<br />
det hölls en skräddarsydd presentation om hur föreningarna kunde nå ut till<br />
nya medlemmar på nya sätt. Över 30 MST:are följde med på besöket som<br />
också uppmärksammades på Primes hemsida.<br />
Kårveckan och Kampanjveckan<br />
I våras bedrev MST SU en intensiv och lyckad kårvecka på Universitetet.<br />
Flera medlemmar från andra föreningar hjälpte till med kampanj och stöd<br />
vilket resulterade i fyra mandat till Kårfullmäktige. Under hösten anordnades<br />
det en kampanjvecka för hela MST Stockholm där det även där kampanjades<br />
varje dag på respektive skola samt anordnades andra aktiviteter.<br />
Idémod<br />
Idémod har under våren hållits vid sju tillfällen. Vid fem av dessa tillfällen<br />
fick respektive förening ansvara för aktiviteten som sin egen aktivitet. Konceptet<br />
var uppskattat hos föreningarna som fick en aktivitet att bjuda sina<br />
medlemmar till och känna sig ansvariga för.<br />
Kampanjutbildning<br />
Inför höstterminen anordnades det en kampanjutbildning för MST Stockholm.<br />
Inbjudna talare var bland annat personer från Riksstyrelsen samt<br />
personer som utmärkt sig inom värvning i MUF Stockholm. Deltagarna<br />
på utbildningen fick öva sig i att värva en medlem samt tips och råd på hur<br />
man anordnade kampanjer.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 133
MST Stockholm har med dessa aktiviteter ökat samarbetet mellan de olika<br />
föreningarna, MUF 20+ samt distriktet. Många MST:are från Stockholm<br />
har också funnits representerade vid de större nationella aktiviteterna runt<br />
om i landet och varit aktiva i allt från debatter i talarstolen, kampanjturnéer<br />
och i debattartiklar.<br />
MSU Stockholm<br />
MSU och dess kommitté<br />
Vid 2012 års distriktsstämma valdes följande personer att leda MSU Stockholm<br />
intill nästkommande ordinarie distriktsstämma.<br />
Helena Walentowicz Ordförande<br />
Felix Andersson Vice ordförande<br />
Isabella Croon Ledamot<br />
Fritz Lennaárd Ledamot<br />
Gustel Wärnberg Ledamot<br />
Carolina Starkhammar Ledamot<br />
MSU och kampanj<br />
I början av verksamhetsåret satte MSU-kommittén upp ett värvarmål på<br />
1000 personer, vilket har krävt ett stort fokus på kampanj och värvande.<br />
MSU:s uppgift är att vara en kampanjorganisation som ska synas där ungdomar<br />
befinner sig, framför allt i skolor.<br />
För att nå goda resultat har det krävts speciella åtgärder, framförallt incitament<br />
för medlemmar att följa med på kampanjer och värva medlemmar.<br />
Exempelvis har det skapats incitament för att värva i form av priser som<br />
biljetter till Swedish House Mafia, men även att få träffa olika politiker. En<br />
SWAT-grupp startades direkt under våren med huvuduppgift att vara drivande<br />
i kampanjandet i MSU Stockholm. Denna grupp av duktiga kampanjare<br />
har bistått MSU-kommittén med ständig kampanjhjälp, både genom att<br />
vara med och arrangera egna kampanjer på skolor och olika events.<br />
Under årets gång har det varit stort fokus på kampanj och medlemsvärvning.<br />
Exempelvis har det varit minst en kampanj varje vecka under vårens och hös-<br />
134<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
tens skolterminer. Utöver det har det arrangerats bland annat två kampanjveckor,<br />
sex nationella kampanjdagar och två distriktskampanjdagar. Under<br />
hösten började MSU Stockholm även med projektet ”Fredagsmys med MSU<br />
Stockholm”, vilket innebar att vi började varje fredag med en skolkampanj<br />
och avslutade den med en mysig fika eller lunch.<br />
MSU Stockholm har i snitt värvat ca 100 medlemmar varje kampanjdag,<br />
och vunnit nästan alla tävlingar under nationella värvardagarna. Två av de<br />
nationella kampanjdagarna var tävlingar mellan enbart MSU Stockholm<br />
och MSU Skåne, där MSU Stockholm segrade med god marginal i båda.<br />
Nationella kampanjdagar är ett väldigt bra sätt att engagera medlemmar och<br />
föreningar att gå ut och kampanja. Eftersom allting händer på en dag uppstår<br />
en naturlig konkurrens och många vill vara med och bidra. Av samma<br />
anledning valde MSU Stockholm att köra egna distriktskampanjdagar, vilka<br />
fungerar precis som en lokal nationell kampanjdag. Det engagerade flera<br />
MSU-föreningar i Stockholm att kampanja på sina skolor.<br />
Efter sommarlovet storsatsades det på skolstartskampanjer och då anordnades,<br />
av rikskommittén, en minivalrörelse. Den bestod av två veckors ständigt<br />
kampanjande. Efter dessa två veckor stod det klart att MSU Stockholm<br />
totalt hade nästan 300 personer värvats, där <strong>Stockholms</strong> medlemmar dominerade<br />
listan över de personer som hade värvat flest i hela landet.<br />
Det mest framgångsrika forumet utöver skolor var kampanjandet vid UNG<br />
08-festivalen. Under fem dagar kampanjade MSU Stockholm i Kungsträdgården<br />
och drygt 100 ungdomar valde att bli medlemmar. För att sammanfatta<br />
värvningsresultaten har MSU Stockholm under året vuxit med 228<br />
personer (en ökning med 11 procent från föregående år) och är nu större<br />
än någonsin under den tid som det finns register över antal medlemmar.<br />
Den 31 december 2011 hade MSU Stockholm 2157 medlemmar, nu ligger<br />
siffran på 2385 medlemmar.<br />
Onsdagsfikan<br />
Under både hösten och våren har MSU Stockholm anordnat ”Onsdagsfikor”.<br />
Varje onsdag har flera MSUare besökt vår föreningslokal för att lära sig<br />
mer om de aktuella politiska frågorna. Vi har haft nöjet att få lyssna till både<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 135
politiker och folk från näringslivet och det har talats om såväl det svenska<br />
försvaret som det parlamentariska läget i Ukraina.<br />
De mest välbesökta Onsdagsfikorna har helt klart varit de gånger då det<br />
bjudits in till debatt. Bland annat när LUF och KDU kom på besök för att<br />
debattera cannabis blev det särskilt livat och välbesökt.<br />
Många nya medlemmar har under året besök onsdagsfikan vilket vi tycker är<br />
extra roligt. Variationen på talare och ämnen har gjort att både de helt nya<br />
medlemmarna och veteranMUFfarna kunnat samlas under samma tak för<br />
att fika, mingla och alla finna det lika intressant att lyssna till föreläsarna.<br />
MSU-RÅD<br />
Rådets uppgift att är att hjälpa och stödja MSU-föreningars verksamhet till<br />
att förbättras, och förenkla för samarbete. Rådet är ett utmärkt forum för att<br />
dela med sig av idéer och erfarenheter mellan de olika föreningarna och på så<br />
vis förbättra hela MSU <strong>Stockholms</strong> verksamhet.<br />
För att stärka rådets politiska och demokratiska funktion startades under<br />
2011 ett projekt, med syfte att ta en politisk profil för rådet. Projektets<br />
arbete lades dock ned under 2012 med anledning av att MSU-kommittén i<br />
Stockholm påbörjat en satsning på politisk utveckling samt att behovet av en<br />
politisk profil för rådet ifrågasatts av flera av rådets deltagare. MSU-rådet bör<br />
ha samma politiska profil som MUF och MSU Stockholm då rådets huvudsakliga<br />
uppgift är att vara en plattform för samarbete mellan föreningar och<br />
inte att driva egna politiska kampanjer.<br />
Under 2012 har nya MSU-föreningar startats och andelen aktiva föreningar<br />
är oförändrad jämfört med 2011. Föreningarna har under verksamhetsåret<br />
på eget initiativ arrangerat ett flertal kampanjer och sociala aktiviteter.<br />
Utöver traditionella kampanjer så har föreningar ordnat kampanjer så som<br />
glöggkampanj och andra varumärkesbyggnade aktiviteter.<br />
MSU-föreningarna har deltagit i distriktets kampanjverksamhet och kampanjat<br />
på tillexempel nationella kampanjdagar och distriktskampanjdagar.<br />
En svårighet för MSU-föreningar är den bristande kontinuiteten, en medlem<br />
hinner knappt bli aktiv i en förening innan det är dags för dem att gå vidare.<br />
136<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Under 2012 har en generationsväxling ägt rum i många MSU-föreningarna<br />
i Stockholm. Medlemmar som tidigare varit aktiva i MSU-föreningar har<br />
tagit studenten och lämnat ett tomrum efter sig i MSU-föreningarna för nya<br />
talanger att fylla. Återväxten har överlag varit imponerande men på vissa håll<br />
har det varit svårare att hitta efterträdare som kan ta över föreningen. Det<br />
har medfört att vissa föreningar avvecklats sin verksamhet och att det totala<br />
antalet föreningar minskat under året.<br />
Under året har MUF Stockholm varit med och bidragit till att kampanjförbudet<br />
avskaffats på alla <strong>Stockholms</strong><strong>stad</strong>s skolor. Kampanjförbudet är även<br />
något rådet jobbat med och haft fokus på över en tid. Under 2011 startades<br />
ett projekt i syfte att motarbeta kampanjförbudet och det gav redan första<br />
året resultat. Under 2012 har arbetet mot kampanjförbud fortsatt och även<br />
haft framgångar i år tack vare hjälp av de lokala MSU-föreningarna ute på<br />
skolorna runt om i Stockholm.<br />
MSU och politisk utveckling<br />
Den politiska utvecklingen har i år tagit en större plats i MSU <strong>Stockholms</strong><br />
verksamhet än vanligt. Under våren hade vi vår första så kallade ”politiska<br />
söndag” då vi under en hel dag diskuterade ungdomsarbetslösheten. Höstens<br />
tema på den ”politiska söndagen” blev miljö. Det var två välbesökta evenemang,<br />
där både gamla och nya medlemmar diskuterade många nya och bra<br />
förslag. Förslagen blev sedan underlag till insändare, motioner och framtida<br />
kampanjmaterial. En till ”politisk söndag” är inplanerad nu till våren och ska<br />
vara på temat bo<strong>stad</strong>spolitik.<br />
MSU och andra distrikt<br />
Sedan februari 2012 har MSU Stockholm samarbetat och besökt en del andra<br />
distrikt i landet. I samband med en nationell värvardag i höstas startade<br />
vi även ett kampanjsamarbete tillsammans med MSU Östergötland, MSU<br />
Skåne, och MSU Göteborg där vi utmanade de andra 21 distrikten. Målet<br />
var att vi fyra distrikt skulle värva över 50 procent av alla medlemmar som<br />
skulle värvas under den nationella värvardagen i hela landet. Målet nåddes<br />
med en god marginal och MSU Stockholm växte med över 100 nya medlemmar<br />
den dagen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 137
MSU och sociala medier<br />
Att synas och höras att en viktig del i MSU:s verksamhet. Förutom att kampanja<br />
på skolor, gator och torg har sociala medier varit en viktig kanal för<br />
oss för att nå ut till så många ungdomar som möjligt. Förutom att ständigt<br />
uppdatera om alla aktiviteter på facebook har även en hel del MSUare synts<br />
mycket på twitter. Dessutom startade vi i våras projektet ”månadens skolproblem”.<br />
Där tog vi upp ett samhällsproblem, spelade in en kort film om det,<br />
och presenterade vårt egna förslag på lösning. Filmerna har sedan spridits på<br />
facebook och youtube.<br />
MUF 20+ år 2012<br />
Styrelsens arbete<br />
Vid MUF 20+ årsmöte den 4 februari 2012 valdes följande föreningsstyrelse:<br />
Sophia Granswed Ordförande<br />
Christopher Hamrén Vice ordförande<br />
Sofia Kacim Ledamot<br />
Mikael Lind Ledamot<br />
Siri Steijer Ledamot<br />
Jennyfer Valgelata Ledamot<br />
Fredrik Strömsten Ledamot<br />
Alexandra Svensson Ledamot<br />
Styrelsen har haft sju protokollförda styrelsemöten sedan förra årsmötet:<br />
2012-02-20, 2012-03-19, 2012-04-24, 2012-05-25, 2012-09-09, 2012-10-<br />
05 och <strong>2013</strong>-01-13.<br />
Samarbete med Moderata Studenter<br />
MUF 20+ har under året haft ett mycket bra samarbete med Moderata<br />
Studenter i Stockholm. Det har anordnats flertalet aktiviteter tillsammans<br />
med MST såsom kampanjer, företagsbesök, Idémod och temasittningar.<br />
Temasittningarna lockade hela 70 deltagare i maj och 50 deltagare i oktober.<br />
Se specificerade datum för aktiviteterna nedan:<br />
2012-03-29 Idémod<br />
2012-04-11 Tacokväll<br />
2012-04-18 Primé PR<br />
138<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
2012-05-11 Sittning: Vintage<br />
2012-10-26 Sittning: Halloween<br />
Kampanjverksamhet<br />
MUF 20+ har under året kampanjat flitigt och genomfört totalt elva kampanjer.<br />
Åtta morgonkampanjer kl. 07.30–08.30 och tre dagskampanjer kl.<br />
17.00–19.00. Utöver dessa har det även kampanjats tillsammans med Moderata<br />
Studenter, MUF Norrmalm, MUF Västerort och Norrmalmsmoderaterna.<br />
Kampanjerna har ägt rum på olika platser runt om i <strong>stad</strong>en: T-centralen,<br />
Tekniska högskolan, Odenplan, Skatteskrapan, Slussen, Gullmarsplan,<br />
Brommaplan, Medborgarplatsen och Karlbergs station. Se datum nedan.<br />
Morgonkampanjer<br />
2012-03-12, 2012-03-16, 2012-04-23, 2012-05-28, 2012-06-11, 2012-08-<br />
23, 2012-09-05 och 2012-10-17.<br />
Dagskampanjer<br />
2012-05-02, 2012-09-15 och 2012-10-05.<br />
After work/talarkväll<br />
After works och talarkvällar är ett av de mest välbesökta och populäraste evenemangen<br />
för MUF 20+. Varje tillfälle samlar alltid omkring 50 deltagare.<br />
Under året har det anordnats fem AWs på Berns, Spymlan, Vapiano och<br />
Grappa. Vi har fått lyssna till flera inspirerande talare såsom Ulrica Schenström<br />
som behandlade Alliansens historia och framtid. Kent Persson talade<br />
som nyvald partisekreterare om vad han tror blir de heta valfrågorna 2014.<br />
André Assarsson i sin tur kom direkt från den amerikanska valvakan och<br />
analyserade valresultatet. Alla deltagare var flitiga med att ställa frågor som<br />
besvarades generöst av våra talare. Se datum nedan.<br />
2012-03-01 Berns (Ulrica Schenström)<br />
2012-06-05 Spymlan<br />
2012-09-20 Berns (Kent Persson)<br />
2012-10-05 Vapiano<br />
2012-11-07 Grappa (André Assarsson)<br />
Grillkväll<br />
För fjärde året i rad anordnades en grillkväll i Rålambshovsparken. Denna<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 139
gång den 13 juni med ca 60 deltagare. En fulla<strong>stad</strong> bil och hästtransport<br />
levererade mat och dryck från Arboga. Tre grillmästare grillade på plats och<br />
serverade därefter glada deltagare. Likt tidigare år uppskattades grillkvällen<br />
av samtliga deltagare, och vissa menade att arrangemanget bara blir bättre<br />
och bättre för varje år.<br />
Recall<br />
Den 27 juni var MUF 20+ ansvariga för att återvärva medlemmar. Under<br />
två timmar återvärvades 15 medlemmar till MUF 20+ och MUF Stockholm.<br />
Företagsbesök<br />
En annan mycket välbesökt återkommande aktivitet är företagsbesök. Den<br />
24 september anordnades ett besök på Nordeas huvudkontor, där alla deltagare<br />
fick lyssna till Rodney Alfvén (Head of Investor Relations) och Svante<br />
Andréen (Global Head of Investment Banking & Corporate Finance). De<br />
talade om den pågående skuld- och finanskrisen och hur den påverkar Sverige,<br />
bankers roll i samhället samt möjligheter att göra framtida karriär inom<br />
Nordea. Kvällen var mycket lyckad och uppnådde max antal deltagare, 33 st.<br />
Glöggmingel<br />
Den 4 december anordnades ett glöggmingel i Praktsalen. Både MUF 20+<br />
och <strong>Moderaterna</strong> bjöds in att dricka glögg, mingla och samtala med varandra.<br />
Över 70 personer kom och förgyllde kvällen, vilket vad en fantastisk<br />
avslutning på ett framgångsrikt år.<br />
140<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Valberedningens förslag<br />
Valberedningen som valdes vid förbundsstämman 2011 har bestått av:<br />
Ordförande Beatrice Ask , samt som ledamöterna per krets:<br />
I: Anders Hellström, Enskede-Årsta<br />
Ersättare Bengt Carlsson, Maria<br />
II: Andreas Berglöf, Bromma<br />
Ersättare Christer H Sjöblom, Kungsholmen<br />
III: Thord Swedenhammar, Norrmalm<br />
Ersättare Pia Helleday, Oscar Södra<br />
IV: Johan Brege, Skarpnäck<br />
Ersättare Peter Lundberg, Farsta<br />
V: Elisabeth Johnson, Skärholmen<br />
Ersättare Torbjörn Erbe, Brännkyrka<br />
VI: Christer Grunder, Spånga<br />
Ersättare Bo Arkelsten, Vällingby<br />
MUF: Arba Kokalari<br />
Ersättare Pär Holmbäck<br />
Valberedningen föreslår förbundsstämman besluta:<br />
att för tiden intill nästa ordinarie förbundsstämma välja enligt nedan-<br />
stående förslag,<br />
att ersättare vid partistämma inträder vid förhinder för ordinarie leda-<br />
mot i föreslagen ordning, dock att ersättare från MUF i<br />
första hand inträder vid förhinder för ordinarie ledamot<br />
från MUF samt<br />
att uppdra åt förbundsstyrelsen att göra nödvändiga justeringar av<br />
valda nomineringskommittéer inför landstingsvalet om valkrets-<br />
indelningen förändras mellan förbundsstämman och nominerings<br />
stämman.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 141
Valberedningens förslag:<br />
Förbundspresidium<br />
Förbundsordförande: Henry Sténson (omval)<br />
1:e vice förbundsordförande: Christer Wennerholm (omval)<br />
2:e vice förbundsordförande: Anna König Jerlmyr (nyval)<br />
Förbundsstyrelseledamöter (12 st)<br />
Cecilia Brinck (omval)<br />
Charlotte Broberg (omval)<br />
Christina Elffors Sjödin (omval)<br />
Harald Eriksson (omval)<br />
Andrea Femrell (omval)<br />
Johan Forssell (omval)<br />
Håkan Franzén (omval)<br />
Tina Ghasemi (omval)<br />
Johanna Sjö (omval)<br />
Michael Storåkers (omval)<br />
Gunnar Strömmer (omval)<br />
Dennis Wedin (omval)<br />
Aleks Sakala (nyval)<br />
Kristoffer Tamsons (nyval)<br />
Anmäld ledamot för MUF:<br />
Jessica Rosencrantz<br />
Revisorer<br />
Thomas Lönnström, Ernst & Young, aukt. revisor (omval)<br />
Marie Ljungberg Schött (omval)<br />
Revisorsersättare<br />
Elisabeth Raun, Ernst & Young, aukt. revisor (omval)<br />
Bengt Carlsson (nyval)<br />
Medborgarskolans regionstämma, ombud<br />
Ordinarie: Helena Bonnier (omval)<br />
Ersättare: Christina Elffors Sjödin (omval)<br />
142<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Partistämmombud (21 st)<br />
1 Henry Sténson (omval)<br />
2 Sten Nordin (omval)<br />
3 Christer Wennerholm (omval)<br />
4 Ulla Hamilton (omval)<br />
5 Anna König Jerlmyr (omval)<br />
6 Joakim Larsson (omval)<br />
7 Regina Kevius (omval)<br />
8 Charlotte Broberg (omval)<br />
9 Lars Joakim Lundquist (omval)<br />
10 Marie Ljungberg Schött (omval)<br />
11 Andréa Femrell (nyval)<br />
12 Jonas Nilsson (omval)<br />
13 Tina Ghasemi (omval)<br />
14 Cecilia Brinck (omval)<br />
15 Johan Forssell (omval)<br />
16 Gunnar Strömmer (omval)<br />
17 Kristoffer Tamsons (nyval)<br />
18 Gunnar Hökmark (omval)<br />
19 Jessica Rosencrantz, MUF (omval)<br />
20 Filip Solsjö, MUF (nyval)<br />
21 Arba Kokalari, MUF (nyval)<br />
Partistämmoombud, ersättare<br />
1 Arin Karapet (nyval)<br />
2 Christina Elffors Sjödin (omval)<br />
3 Marcus Nordström (omval)<br />
4 Aleks Sakala (nyval)<br />
5 Britt Tryding (nyval)<br />
6 Harald Eriksson (nyval)<br />
7 Inger Akalla (omval)<br />
8 Gustav Blix (omval)<br />
9 Henrik Appelquist (nyval)<br />
10 Richard Wessman (nyval)<br />
11 Margareta Cederfeldt (omval)<br />
12 Per Hagwall (omval)<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 143
13 Maria Abrahamsson (omval)<br />
14 Tobias Sjö (nyval)<br />
15 Hanna Broberg (omval)<br />
16 Jennyfer Valgelata (nyval)<br />
17 Sophia Granswed (nyval)<br />
18 Håkan Wallensten (omval)<br />
19 Christopher Hamrén, MUF (nyval)<br />
20 Sofia Kacim, MUF (nyval)<br />
21 Sarah Roos, MUF (nyval)<br />
Nomineringskommitté Riksdagen<br />
Ordförande: Inger Koch<br />
Vice ordförande: Michael Storåkers<br />
Ledamot Personlig ersättare<br />
I Jonas Nilsson Thorwald Nilsson<br />
II Thomas Ahlberg Staffan Olsson<br />
III Pia Helleday Anders Blom<br />
IV Billy Östh Lars Jim<strong>stad</strong><br />
V Thomas Tetzell Birgitta Persson<br />
VI Inger Akalla Bo Sundin<br />
Övriga Anette Hellström Ellinor Fornebrant<br />
Naemi Karlsson Henrik Sjölander<br />
Anmäld ledamot och<br />
ersättare för MUF: Andréa Ström Arin Karapet<br />
Sophia Granswed Christopher Hamrén<br />
Nomineringskommitté Landstinget<br />
Ordförande: Carl Cederschiöld<br />
Vice ordförande: Charlotte Helmersson<br />
Ledamot Personlig ersättare<br />
I Marianne Pettersson Eva Solberg<br />
II Louise du Rietz Svensson Sara Jendi Linder<br />
144<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
III Helena Levy Johan Eldh<br />
IV Björn Wredberg Sonny Österman<br />
V Anita Lundin Lars Svärd<br />
VI Bo Arkelsten Elias Granqvist<br />
Övriga Harald Eriksson Johan Nilsson<br />
Arne Fredholm Kristina Lutz<br />
Anmäld ledamot och<br />
ersättare för MUF: Tina Ghasemi Pär Holmbäck<br />
Filip Solsjö Mikael Lind<br />
Nomineringskommitté Kommunfullmäktige<br />
Ordförande: Henry Sténson<br />
Vice ordförande: Magnus Tegborg<br />
Ledamot Personlig ersättare<br />
I Richard Wessman Gunila Walfridsson<br />
II Ian Dickson Lauritzen Marie Vallée<br />
III Helena Bonnier Thord Swedenhammar<br />
IV Peter Lundberg Lisbeth Crabo Ljungman<br />
V Elisabeth Johnson Margaret Cederfelt<br />
VI Christer Grunder Markku Sirviö<br />
Övriga Ingriel T Larsson Eva Runvald<br />
Hanna Broberg Kristina Almqvist<br />
Anmäld ledamot och<br />
ersättare för MUF: Jessica Rosencrantz Aylin Farid<br />
Arba Kokalari Antonia Jaksic<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 145
PROPOSITION 1<br />
MEDLEMSAVGIFTER FÖR ÅREN 2015 – 2016<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n 2011 beslutade att förbundets medlemsavgifter för åren<br />
<strong>2013</strong> – 2014 ska vara 0 kronor per år för enskild medlem och att 100 kronor<br />
är inträdesavgift under första kalenderåret. <strong>Förbundsstämma</strong>n beslöt även att<br />
lokalföreningarna vid årsmöten ska fatta beslut om den egna medlemsavgiften<br />
i föreningen utöver riksorganisationens uttag av medlemsavgift.<br />
Föreningarna behåller den del av medlemsavgiften som överstiger avgiften<br />
till riksorganisationen. Medlemsavgift erläggs per kalenderår.<br />
Partistämman oktober 2011 beslutade att riksorganisationens andel av medlemsavgiften<br />
för åren 2014 tom 2018 ska vara 140 kronor per medlem och<br />
år. En lägre, för landet gemensam, medlemsavgift om 100 kr gäller för nya<br />
medlemmar. Avgift för ny medlem som betalas efter den 1 september gäller<br />
även för påföljande kalenderår. Den lägre inträdesavgiften om 100 kronor<br />
första året tillfaller föreningen<br />
Förbundsstyrelsen anser att medlemskapet ska uppfattas som att man som<br />
enskild i första hand blir medlem i en lokal moderat förening och att det<br />
är föreningen som ska avgöra storleken på medlemsavgiften. På så sätt kan<br />
föreningen själv avgöra storleken på sina inkomster. Betald medlemsavgift är<br />
en årlig bekräftelse att personen önskar vara medlem i moderaterna.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår oförändrad ordning med 0 kronor i förbundsavgift<br />
och överlåta till föreningarna att fastställa sina medlemsavgifter utöver<br />
riksorganisationens uttag. Avgiften för förbundsanslutna fastställs enligt<br />
<strong>stad</strong>garna av förbundsstyrelsen. Inträdesavgiften gäller första medlemskalenderåret,<br />
om inträdesavgiften betalas efter 1 september gäller avgiften även för<br />
nästkommande kalenderår.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att förbundets medlemsavgift för åren 2015 och 2016 fastställes till<br />
0 kronor,<br />
att medlemsavgiften för första årets medlemsavgift ska vara<br />
100 kronor åren 2015 och 2016 enligt partistämmans beslut,<br />
146<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
att lokalföreningarna vid årsmöten fattar beslut om den egna<br />
medlemsavgiften i föreningen utöver riksorganisationens uttag av<br />
medlemsavgift.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 147
PROPOSITION 2<br />
FÖRBUNDS- OCH FÖRENINGSSTADGAR<br />
Vid partistämman oktober 2011 antogs nya normal<strong>stad</strong>gar för partiet. Partistämmans<br />
beslut om reviderade normal<strong>stad</strong>gar för förbund och föreningar<br />
innebar förutom vissa språkliga justeringar främst följande mer principiella<br />
förändringar:<br />
• Under utredningsperioden vid uteslutning fråntas medlem rösträtt i<br />
partiet från det förbundsstyrelsen behandlat frågan till dess partistyrelsen<br />
fattat beslut.<br />
• På alla nivåer har skrivits in att vid personval som avser en plats ska den<br />
som blir vald få minst hälften av de avgivna rösterna annars genomförs<br />
ytterligare en omröstning mellan de två kandidater som erhållit de högsta<br />
röstetalen.<br />
• Kallelsetiden för partiföreningarnas årsmöten för<strong>län</strong>gs från två till tre<br />
veckor.<br />
• Fastställs att handlingar för både krets- och föreningsmöten ska finnas<br />
tillgängliga senast en vecka före årsmötet.<br />
• Kravet på antalet ledamöter i föreningsstyrelse har sänkts från fem till tre<br />
exklusive ordförande och vice ordförande.<br />
• Vid upplösning av förening ska minst fyra veckor gå mellan det ordinarie<br />
årsmötet och extra årsmöte.<br />
• Partiförening som inte haft årsmöte under tre på varandra följande år<br />
kan anses upplöst efter det att förbundsstyrelsen tagit beslut.<br />
Förbundsstyrelsen utsåg en arbetsgrupp utsedd gemensamt med förbundsstyrelsen<br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> för att bearbeta förbundens <strong>stad</strong>gar i relation till<br />
de nya av partistämman antagna normal<strong>stad</strong>garna.<br />
148<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Arbetsgruppen har i sitt förslag inarbetat flertalet av de ändringarna i<br />
förbundets och partiföreningarnas <strong>stad</strong>gar som föranletts av partiets nya<br />
normal<strong>stad</strong>ga samt därutöver gjort vissa ytterligare smärre språkliga och<br />
dispositionsförändringar<br />
Arbetsgruppens förslag har remitterats till föreningar och nätverk i förbundet.<br />
Svar har inkommit från 9 föreningar i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> samt från MUF<br />
och ett gemensamt från Moderata kvinnor i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>. Av<br />
de inkomna föreningssvaren är flertalet positiva, övriga har huvudsakligen<br />
språkliga förslag utan principiell betydelse. Arbetsgruppen i sitt slutförslag<br />
inarbetat flertalet av de inkomna synpunkterna. Förbundsstyrelsen har tillstyrkt<br />
arbetsgruppens förslag med tillägg av stycke om föreningarnas namn.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anta bifogat förslag till normal<strong>stad</strong>ga för föreningar inom<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> samt<br />
att anta bifogat förslag till <strong>stad</strong>ga för förbundet Moderata Samlingspartiet<br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 149
FÖRSLAG till<br />
Stadga för partiföreningar inom Moderata<br />
Samlingspartiet i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
Antagna vid förbundsstämma den xxx <strong>2013</strong>.<br />
Godkända av partistyrelsen den xxxx.<br />
Ändringar angivna i förhållande till förenings<strong>stad</strong>ga antagen av förbundsstämma<br />
2009.<br />
Med normal<strong>stad</strong>ga menas den av partistämman oktober 2011 antagna<br />
normal<strong>stad</strong>gan.<br />
§ 1 Ändamål<br />
Partiföreningens strävan är att vinna människor för den samhällssyn som<br />
partiet företräder.<br />
Partiföreningens uppgift är därför att målmedvetet bilda opinion för och<br />
utveckla moderata idéer, att vinna människor som medlemmar och väljare<br />
till partiet och att i praktisk politik förverkliga idéer i enlighet med partiets<br />
samhällssyn.<br />
Ändringar:<br />
Tidigare mom 2 flyttat till § 2<br />
§ 2 Organisation<br />
Partiföreningen har till uppgift att samordna och leda partiets arbete inom<br />
sitt verksamhetsområde.<br />
Partiföreningens geografiska verksamhetsområde fastställs av förbundsstyrelsen.<br />
Finns flera partiföreningar kan dessa samverka vid utförandet av uppgifter.<br />
I sitt arbete ska föreningen särskilt uppmärksamma informations- och kampanjverksamheten,<br />
lokala politiska frågor, rekrytering och utbildning samt<br />
anskaffa medel för verksamhetens bedrivande.<br />
Inom föreningens verksamhetsområde bör finnas en ungdomsförening.<br />
Partiföreningen är en förening inom förbundet Moderata Samlingspartiet i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>. Föreningens officiella namn är Moderata Samlingspartiet<br />
150<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
i/på ………… eller annat namn enligt beslut av partiets riksorganisations<br />
partistämma. Föreningen äger dock att i sin verksamhet även använda annat<br />
namn som anknyter till partiets riksorganisations namn.<br />
Ändringar:<br />
Tidigare § 1 mom 2 flyttat till § 2 med tillägg i stycke 2 om rekrytering<br />
samt om anskaffa medel och att geografiskt verksamhetsområde fastställs<br />
av förbundsstyrelsen.<br />
Sista stycket nytt.<br />
§ 3 Medlemskap<br />
Mom. 1 Medlem i partiföreningen är den som är bosatt i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>,<br />
delar partiets grundvärderingar, ej är medlem i annat politiskt parti och följer<br />
<strong>stad</strong>garna, som betalt fastställd medlemsavgift, registrerats som medlem<br />
och som uppnått den av Moderata Ungdomsförbundet föreskrivna lägsta<br />
medlemsåldern.<br />
Medlem i Moderata Ungdomsförbundet är medlem i den partiförening<br />
inom vars verksamhetsområde medlemmen är bosatt eller valt att tillhöra.<br />
Medlem äger rätt välja medlemskap i valfri förening inom <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>.<br />
För att medverka i nomineringsprocess och delta i beslut rörande kandidatnominering<br />
inför allmänna val ska medlem vara folkbokförd i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong>.<br />
Mom. 2 Medlem som aktivt arbetar för någon med partiet konkurrerande<br />
politisk organisation, eller genom sitt handlande eller genom uttalanden i<br />
strid mot partiets grundvärderingar skadar partiets syften, kan uteslutas ur<br />
partiet.<br />
Mom. 3 Uppstår fråga om uteslutning har partiföreningens styrelse att<br />
anmäla förhållandet till förbundsstyrelsen och avge yttrande i frågan. Beslut<br />
om uteslutning fattas av partistyrelsen efter förslag av förbundsstyrelsen.<br />
Från det att ett uteslutningsärende behandlats i förbundsstyrelsen tills dess<br />
att ärendet avgjorts av partistyrelsen saknar medlemmen rösträtt i partiet.<br />
Mom. 4 Medlem i annan förening inom Moderata Samlingspartiet äger<br />
genom att styrka sitt medlemskap, rätt att delta i medlemsmöte med partiföreningen<br />
och äger då yttranderätt men ej förslags- eller rösträtt.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 151
Mom. 5 För att erhålla rösträtt på års- och nomineringsmöten ska medlem<br />
vara införd i av förbundet tre veckor före mötet tillhandahållen röst<strong>län</strong>gd.<br />
Mom. 6 Årsmötet fastställer medlemsavgiften till partiföreningen för nästkommande<br />
kalenderår.<br />
Denna får ej understiga de sammanlagda årsavgifterna till förbundet och<br />
riksorganisationen. Medlemsavgiften gäller för ett år.<br />
Avgift för ny medlem som betalas efter den 1 september gäller även för<br />
påföljande kalenderår.<br />
Årsavgiften upptas i samverkan med förbundet.<br />
Ändringar:<br />
Mom 1: ”medlem annat politiskt parti” utgått, Se Mom 2<br />
”att geografiskt verksamhetsområde fastställs av förbundsstyrelsen”<br />
flyttat till § 2<br />
Rösta i provval ersatts med medverka i nomineringsprocessen.<br />
Mom 3: Sista stycket, nytt, från normal<strong>stad</strong>gan.<br />
Mom 5: Anpassning röst<strong>län</strong>gd till föreslagen kallelsetid<br />
Mom 6: Stycke 2, kalenderår ersatt av år.<br />
Stycke 3, nytt, från normal<strong>stad</strong>gan<br />
§ 4 Årsmöte<br />
Mom. 1 Årsmötet är partiföreningens högsta beslutande organ och består av<br />
alla medlemmar i partiföreningen.<br />
Mom. 2 Kallelse till partiföreningens årsmöte utsändes av styrelsen senast tre<br />
veckor före årsmötet.<br />
Ordinarie årsmöte hålls varje år senast den 15 mars.<br />
Kallelse till extra årsmöte utsändes så snart beslut fattats om extra årsmöte.<br />
Extra årsmöte hålls då styrelsen så finner påkallat eller då minst en tredjedel<br />
av partiföreningens medlemmar så begär.<br />
Mom. 3 Rätt att till partiföreningens årsmöte väcka förslag tillkommer medlemmar<br />
i föreningen. Förslag ska senast två veckor före årsmötet ha inkommit<br />
till föreningens styrelse. Senast en vecka före årsmötet ska handlingarna<br />
finnas tillgängliga för medlemmarna.<br />
152<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Ärenden av brådskande natur kan dock efter årsmötets beslut omedelbart<br />
upptas till behandling.<br />
Mom. 4 Vid ordinarie årsmöte ska väljas en styrelse samt uppdrag enligt § 4<br />
mom. 5 q, r, s och t för tiden till nästa ordinarie årsmöte.<br />
Mom. 5 Vid ordinarie årsmöte ska förekomma:<br />
a) Val av ordförande att leda förhandlingarna<br />
b) Val av sekreterare<br />
c) Val av justerare, tillika rösträknare<br />
d) Godkännande av föredragningslistan<br />
e) Godkännande av årsmötets utlysning<br />
f) Fastställande av röst<strong>län</strong>gd<br />
g) Styrelsens verksamhetsberättelse<br />
h) Revisorerna berättelse<br />
i) Fastställande av resultaträkningar och balansräkningar<br />
j) Fråga om ansvarsfrihet för styrelsen<br />
k) Fastställande av medlemsavgift för nästkommande kalenderår<br />
l) Förslag från styrelsen (propositioner)<br />
m) Inkomna övriga förslag (motioner)<br />
n) Fastställande av antalet ledamöter i styrelsen<br />
o) Val av ordförande och vice ordförande<br />
p) Val av minst tre styrelseledamöter<br />
q) Val av minst en revisor och ersättare för denne<br />
r) Val av valberedning och ordförande i denna, med uppgift förbereda<br />
val vid årsmöten<br />
s) Val av ombud till förbundsstämmor med ersättare<br />
t) Val av representation i Studieförbundet Medborgarskolan i enlighet<br />
med dess <strong>stad</strong>gar<br />
u) Övriga ärenden<br />
Mom. 6 Omröstning vid årsmötet sker öppet, utom vid votering vid personval<br />
som ska vara sluten.<br />
Medlem ska personligen utöva sin rösträtt vid årsmötet. Röstning får inte ske<br />
med fullmakt.<br />
Vid sluten omröstning ska valsedel för att vara giltig, uppta så många namn<br />
av de föreslagna kandidaterna som valet avser.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 153
Utgången av omröstning bestäms genom enkel majoritet, utom vid omröstning<br />
i frågor om <strong>stad</strong>geändring, sammanslagning eller delning.<br />
Vid lika röstetal avgörs personval med lotten och övriga frågor i enlighet<br />
med den mening som ordföranden biträder.<br />
Saknar särskilt vald mötesordförande formell rösträtt avgörs även övriga<br />
frågor genom lottning.<br />
Vid personval som avser en plats ska den som blir vald erhålla minst hälften<br />
av antalet avgivna giltiga valsedlar. I annat fall genomförs ytterligare en omröstning<br />
mellan de två kandidater som erhållit de högsta röstetalen.<br />
Mom. 7 Ledamot av partiföreningens styrelse äger inte delta i beslut om<br />
ansvarsfrihet för denna eller i val av revisor.<br />
Mom. 8 Partiföreningen utser det antal förbundsstämmoombud man fått<br />
besked från förbundet om. Vid val av ombud tillses att Moderata Ungdomsförbundet<br />
representeras i förhållande till sitt medlemsantal. Ombud och<br />
ersättare fungerar intill dess nya utsetts.<br />
Ändringar:<br />
Mom 1: Ny skrivning enligt normal<strong>stad</strong>gan.<br />
Tidigare mening 2 och 3 flyttas till mom 2 resp 4.<br />
Mom 2: Stycke 1, Kallelsetid ändras från två till tre veckor.<br />
Stycke 2: Flyttat från mom 1.<br />
Stycke 4: Flyttat från mom 1.<br />
Mom 3: Stycke 1: Motionstid ändras från en vecka till två veckor före<br />
årsmöte.<br />
Stycke 2: Nytt stycke från normal<strong>stad</strong>gan.<br />
Mom 5: F.d. punkt h) delad i två nya: h) Revisorernas berättelse och<br />
i) Fastställande av resultaträkningar och balansräkningar.<br />
Konsekvensändringar av efterföljande punkt beteckningar.<br />
Punkt p): Minst fem ändras till minst tre.<br />
Mom 6: Stycke 2: Kompletterad text enligt normal<strong>stad</strong>gan.<br />
Stycke 5: Personvalsfrågor ändrat till personval enl. normal<strong>stad</strong>gan<br />
Stycke 7: Tillägg från normal<strong>stad</strong>gan.<br />
154<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
§ 5 Styrelse<br />
Mom. 1 Partiföreningens verksamhet leds av en styrelse bestående av ordförande,<br />
vice ordförande och minst tre av årsmötet valda ledamöter samt en av<br />
Moderata Ungdomsförbundet utsedd ledamot.<br />
Representanter för lokala ledamöter i riksdagen, landstingsfullmäktige och<br />
kommunfullmäktige kan adjungeras. Moderata Ungdomsförbundets lokala<br />
organisation, som omfattar föreningens verksamhetsområde, äger rätt utse en<br />
ledamot i partiföreningens styrelse.<br />
Mom. 2 Styrelsen utser de funktionärer som behövs för verksamheten.<br />
Styrelsen är beslutsför då minst hälften av årsmötet valda ledamöterna är<br />
närvarande.<br />
Mom. 3 Styrelsen åligger:<br />
att leda partiets politiska och organisatoriska verksamhet inom partiföreningens<br />
verksamhetsområde och i samråd med förbundsstyrelsen<br />
skapa en lokal organisation som effektivt kan ombesörja<br />
kampanjer, information, utbildning och medlemsvård,<br />
att följa och aktivt delta i rikspolitiken, landstingspolitiken och kommunalpolitiken<br />
genom fortlöpande kontakter med partiets riksdagsledamöter,<br />
landstings- och kommunfullmäktigegrupper och<br />
representanter i nämnder och styrelser,<br />
att i samråd med respektive fullmäktigegrupp förbereda nominering till<br />
kommunal representation,<br />
att verka för att medlemmarna informeras i rikspolitiska, landstings<br />
politiska och kommunalpolitiska frågor bland annat genom kontinuerlig<br />
mötesverksamhet,<br />
att hålla fortlöpande kontakt med förbundsstyrelsen och partiets<br />
tjänstemän<br />
att till förbundsstyrelsen lämna begärda uppgifter om föreningens<br />
organisation, medlemmar, ekonomi och verksamhet<br />
att samverka med Moderatkvinnorna samt andra till verksamheten k<br />
nutna råd och nätverk,<br />
att samverka med Moderata Ungdomsförbundets lokala organisation<br />
och distrikt,<br />
att verka för rekrytering av nya medlemmar och rekrytering av förtroendevalda<br />
till organ där partiet är företrätt,<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 155
att verka för medlemmars utbildning i politiska och organisatoriska<br />
frågor,<br />
att handha partiföreningens ekonomi,<br />
att tillse att personuppgifterna i partiets medlemsregister hanteras i<br />
enlighet med gällande lagstiftning och av förbundsstyrelsen antagen<br />
medlemsregisterpolicy.<br />
Ändringar:<br />
Mom 1: Stycke 1, Minst fem ändras till minst tre.<br />
Adjungering av representanter utgått.<br />
Stycke 2, Kyrkofullmäktige utgått.<br />
Mom 2: Formulering enligt normal<strong>stad</strong>gan.<br />
Mom 3: att-sats 2-4, Kyrkopolitiken utgår<br />
att-sats 8: Nedkortad<br />
§ 6 Kandidatnominering<br />
För att medverka i nomineringsprocess och delta i beslut rörande kandidatnominering<br />
fordras att medlem är folkbokförd i <strong>Stockholms</strong> kommun.<br />
Ändringar:<br />
Kandidatnominering i kyrkliga val utgått.<br />
Krav om folkbokförd i berörd församling utgått.<br />
§ 7 Påkallande av sammanträde<br />
Förbundsstyrelsen äger påkalla sammanträde med partiföreningens styrelse.<br />
Till sammanträde med denna samt till årsmöte eller annan sammankomst<br />
äger förbundsstyrelsen sända företrädare med närvaro-, yttrande- och förslagsrätt.<br />
§ 8 Räkenskaper och revision<br />
Föreningens räkenskapsår är kalenderår.<br />
Räkenskaper, förvaltningsberättelse och övriga handlingar som berörförvaltningen<br />
ska av styrelsen överlämnas till revisorerna senast tre veckor före<br />
årsmötet.<br />
Granskningen ska vara avslutad och revisionsberättelse med till- eller avstyrkan<br />
av ansvarsfrihet överlämnad till styrelsen senast en vecka före årsmötet.<br />
156<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
§ 9 Stadgar och <strong>stad</strong>geändring<br />
Mom. 1 För partiförening gäller av förbundsstämman antagna normal<strong>stad</strong>gar.<br />
Avvikelser från dessa ska fastställas av förbundsstyrelsen.<br />
Mom. 2 Ändring av partiföreningens <strong>stad</strong>gar kan beslutas endast av partiföreningens<br />
årsmöte, varvid två tredjedels majoritet erfordras.<br />
Beslut om ändring ska underställas förbundsstyrelsen för godkännande. Beslut<br />
om <strong>stad</strong>geändring träder i kraft när den godkänts av förbundsstyrelsen.<br />
§ 10 Upplösning, sammanslagning och delning<br />
Mom. 1 Om partiförening ska upplösas, fastställer förbundsstyrelsen nytt<br />
verksamhetsområde för berörda föreningar. Före beslut om sammanslagning<br />
ska godkännande lämnas av förbundsstyrelsen.<br />
För sammanslagning fordras beslut med minst två tredjedels majoritet av<br />
två på varandra följande årsmöten, varvid minst det ena ska vara ordinarie<br />
årsmöte. Årsmötena ska hållas med minst två månaders mellanrum.<br />
I personlig kallelse till årsmöte anges att förslag till sammanslagning ska<br />
behandlas på årsmötet.<br />
Vid sammanslagning ska partiföreningens handlingar, tillgångar och skulder<br />
tillfalla den sammanslagna partiföreningen.<br />
Sker sammanslagning med fler än en partiförening ska fördelningen av medlemmar,<br />
handlingar, tillgångar och skulder beslutas av förbundsstyrelsen.<br />
Mom. 2 Partiförening som inte haft årsmöte under tre på varandra följande<br />
år anses upplöst efter att beslut tagits i förbundsstyrelsen. Partiföreningens<br />
handlingar, tillgångar och skulder övertas av förbundet. Förbundsstyrelsen<br />
beslutar därefter hur kvarvarande medel och handlingar överförs till lokal<br />
partiförening/ar i kommunen. Finns ingen partiförening ska medlen användas<br />
för verksamhet i området.<br />
Mom. 3 Om partiförening ska delas ska förbundsstyrelsens godkännande<br />
först inhämtas.<br />
För delning fordras beslut med minst två tredjedels majoritet av två på varandra<br />
följande årsmöten med minst två månaders mellanrum, varvid minst<br />
det ena ska vara ordinarie årsmöte.<br />
I personlig kallelse till årsmöte anges att förslag till delning ska behandlas på<br />
årsmötet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 157
Före andra beslutet om delning ska årsmötet besluta om hur den ursprungliga<br />
partiföreningens medlemmar, handlingar, tillgångar och skulder ska<br />
fördelas på de nya föreningarna. Sådan fördelning får inte bli uppenbart<br />
orättvis. Tvist om fördelning avgörs slutgiltigt av förbundsstyrelsen.<br />
Mom. 4 Vid förändring av partiföreningars verksamhetsområde genom sammanläggning<br />
eller delning ska det andra årsmötet också fastställa namn för<br />
den eller de partiföreningar som bildas.<br />
Ändringar:<br />
Mom 2: Ny text från normal<strong>stad</strong>gan,<br />
Mom 4: Ny text från normal<strong>stad</strong>gan.<br />
158<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRSLAG till<br />
Stadga för Moderata Samlingspartiet<br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
Enl. stämmobeslut xxxxx <strong>2013</strong>.<br />
Godkända av partistyrelsen den xxxx.<br />
Ändringar angivna i förhållande till förbunds<strong>stad</strong>ga antagen av förbundsstämma<br />
2009.<br />
Med normal<strong>stad</strong>ga menas den av partistämman oktober 2011 antagna<br />
normal<strong>stad</strong>gan.<br />
§ 1 Ändamål<br />
Moderata Samlingspartiets i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>s strävan är att vinna människor<br />
för den samhällssyn som partiet företräder.<br />
Förbundets uppgift är därför att målmedvetet bilda opinion för och utveckla<br />
moderata idéer, att vinna väljare till partiet och att i praktisk politik förverkliga<br />
idéer i enlighet med partiets samhällssyn.<br />
Ändringar:<br />
Tidigare mom 2 flyttat till § 2<br />
§ 2 Organisation<br />
Mom. 1 Förbundet är det centrala organet för partiets arbete inom <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong>. Inom <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> ska förbundet planlägga och leda partiets<br />
organisation och politik, ansvara för valarbetet samt anskaffa medel för verksamhetens<br />
bedrivande. Särskilda insatser ska göras för kampanjer, föreningsverksamhet,<br />
rekrytering och utbildning.<br />
Mom. 2 Förbundet utgör en sammanslutning av dess partiföreningar.<br />
Mom. 3 Partistyrelsen fastställer förbundets<br />
verksamhetsområde i samråd med förbundet.<br />
Ändringar:<br />
Mom 1 från fd § 1 med tillägg om rekrytering.<br />
Mom 2 och 3 nya från normal<strong>stad</strong>gan<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 159
§ 3 Medlemskap<br />
Mom. 1 Medlem i förbundet är den som är medlem i förening inom förbundets<br />
verksamhetsområde, delar partiets grundvärderingar, följer <strong>stad</strong>garna,<br />
som betalat fastställd medlemsavgift och registrerats som medlem.<br />
Efter särskild prövning kan förbundsstyrelsen bevilja direktanslutning till<br />
förbundet.<br />
Mom. 2 Medlem i Moderata Ungdomsförbundet är medlem i förbundet<br />
och i den partiförening inom vars verksamhetsområde medlemmen är bosatt<br />
eller valt tillhöra.<br />
Mom. 3 Förbundsstyrelsen kan hos partistyrelsen begära att medlem som aktivt<br />
arbetar för någon med partiet konkurrerande politisk organisation, eller<br />
genom sitt handlande eller genom uttalanden i strid med partiets grundvärderingar<br />
skadar partiet, utesluts ur partiet, förbundet och den partiförening<br />
medlemmen tillhör.<br />
Med uteslutning följer förlust av förtroendeuppdrag inom förbundet.<br />
Från det att ett uteslutningsärende behandlats i förbundsstyrelsen tills dess<br />
att ärendet avgjorts av partistyrelsen saknar medlemmen rösträtt i partiet.<br />
Mom. 4 Förbundsstyrelsens beslut om begäran om uteslutning ska fattas<br />
med minst två tredjedels majoritet och ska föregås av att medlemmen och<br />
styrelsen i den partiförening vederbörande tillhör beretts tillfälle att yttra sig.<br />
Utesluten medlem kan endast skriftligen ansöka om återinträde hos förbundsstyrelsen<br />
där senaste medlemskapet fanns.<br />
Ändringar:<br />
Mom 1: Smärre språkliga ändringar, t.ex. ”erlagt” till ”betalt”.<br />
”inte tillhör annat politiskt part” borttaget, jämför mom 3<br />
stycke 1.<br />
Mom 3: Sista stycket, nytt, från normal<strong>stad</strong>gan.<br />
§ 4 Föreningar<br />
Inom varje område som kan utgöra underlag för föreningsverksamhet bör en<br />
partiförening finnas.<br />
Partiförenings<strong>stad</strong>gar, som avviker från de av förbundsstämman antagna<br />
160<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
normal<strong>stad</strong>garna, ska fastställas av förbundsstyrelsen. Förbundsstyrelsen<br />
äger rätt påkalla sammanträde med föreningsstyrelse. Till sammanträde med<br />
föreningsstyrelse eller årsmöte eller till annan sammankomst i föreningen<br />
äger förbundsstyrelsen rätt sända företrädare med närvaro-, yttrande- och<br />
förslagsrätt.<br />
Partiförening ska till förbundsstyrelsen lämna begärda uppgifter om organisation,<br />
medlemmar, ekonomi och verksamhet.<br />
Partiförening som inte uppfyller kraven att till förbundsstyrelsen lämna<br />
begärda uppgifter om organisation, medlemmar, ekonomi och verksamhet<br />
kan av förbundsstyrelsen nekas representationsrätt vid förbundsstämma och<br />
förbundsråd.<br />
Ändringar:<br />
Endast ny rubrik<br />
§ 5 Avgifter<br />
Medlem ska betala en årlig avgift till förbundet, medlemmar i Moderata<br />
Ungdomsförbundet undantagna.<br />
Denna årliga avgift fastställs av förbundsstämman. Medlemsavgift för till<br />
förbund direktansluten medlem fastställs av förbundsstyrelsen.<br />
Avgift för ny medlem som betalas efter den 1 september gäller även för<br />
påföljande kalenderår.<br />
Ändringar:<br />
Smärre språkliga ändringar, t.ex. ”erlagt” till ”betalt”.<br />
Sista stycket nytt, från normal<strong>stad</strong>gan<br />
§ 6 <strong>Förbundsstämma</strong><br />
Mom. 1 <strong>Förbundsstämma</strong>n är förbundets högsta beslutande organ och består<br />
av 200 av partiföreningarna valda ombud samt förbundsstyrelsens ledamöter.<br />
Antalet ombud som respektive partiförening har att utse grundar sig<br />
på antalet betalande medlemmar i partiföreningen. Den 31 december varje<br />
år fastställs hur många som under året betalat medlemsavgift till partiföreningen.<br />
I antalet betalande medlemmar inräknas de som under året betalat<br />
medlemsavgift till Moderata ungdomsförbundet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 161
Fördelningen av ombuden mellan partiföreningarna ska ske proportionellt.<br />
Varje partiförening tillförsäkras minst två ombud. Resterande ombud fördelas<br />
enligt kvotberäkning.<br />
Kvotberäkningen tillgår så att det totala antalet under föregående år betalande<br />
medlemmar i förbundet divideras med antalet resterande ombud,<br />
varefter varje förenings medlemstal divideras med den då erhållna kvoten<br />
och tilldelas ombud i enlighet med detta tal.<br />
Det åligger förbundsstyrelsen att snarast efter varje årsskifte meddela partiföreningarna<br />
hur många ombud de ska välja.<br />
Varje ombud har en röst. Medlem har efter anmälan närvaro- och yttranderätt.<br />
Enskild kan efter anmälan ges närvarorätt av förbundsstyrelsen.<br />
Mom. 2 Protokollsutdrag, som visar vilka som utsetts till ombud, ska vara<br />
förbundsstyrelsen tillhanda senast tre veckor före stämman.<br />
Mom. 3 <strong>Förbundsstämma</strong>n sammanträder på kallelse av förbundsstyrelsen.<br />
Ordinarie förbundsstämma hålls år med udda årtal, före maj månads utgång.<br />
Kallelse till förbundsstämma utsändes av förbundsstyrelsen till partiföreningarna<br />
senast åtta veckor före stämman.<br />
Mom. 4 Extra förbundsstämma hålls då förbundsstyrelsen så finner erforderligt<br />
eller då minst en tredjedel av antalet partiföreningar begär detta.<br />
Vid extra förbundsstämma behandlas de frågor, som förbundsstyrelsen beslutar<br />
om och/eller de frågor som partiföreningarna aktualiserat i begäran om<br />
extrastämma.<br />
Kallelse till extra förbundsstämma utsändes av förbundsstyrelsen till partiföreningarna<br />
så snart beslut fattats om extra stämma. Extra stämma ska äga rum<br />
senast två månader efter beslut om sådan.<br />
Mom. 5 Rätt att till förbundsstämman väcka förslag tillkommer förbundsstyrelsen,<br />
partiföreningar, Moderata ungdomsförbundets distriktsorganisation<br />
och enskilda medlemmar. Förslag ska senast sex veckor före stämman ha<br />
inkommit till förbundsstyrelsen.<br />
Senast två veckor före stämman ska förbundsstyrelsens yttranden och stämmohandlingarna<br />
sändas till ombuden.<br />
Ärenden av brådskande natur kan dock efter stämmans beslut omedelbart<br />
upptas till behandling.<br />
162<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Mom. 6 Vid val av ombud till partistämman och ersättare för dessa bör tillses<br />
att Moderata Ungdomsförbundet blir representerat. Ombud och ersättare<br />
fungerar intill dess nya utsetts.<br />
Mom. 7 Omröstning vid förbundsstämman sker öppet, utom votering vid<br />
personval som ska vara sluten. Stämmoombud ska personligen utöva sin<br />
rösträtt vid stämman. Röstning får inte ske med fullmakt. Öppen omröstning<br />
sker genom uppvisande av röstkort eller med voteringsanläggning. Efter<br />
sådan omröstning ska rösträkning ske med upprop, om röstberättigad stämmodeltagare<br />
så begär. Vid sluten omröstning ska valsedel, för att vara giltig,<br />
uppta så många namn av de föreslagna kandidaterna som valet avser.<br />
Utgången av omröstning bestäms genom enkel majoritet, utom vid omröstning<br />
i <strong>stad</strong>gefrågor.<br />
Vid lika röstetal avgörs personval med lotten och övriga frågor i enlighet<br />
med den mening som ordföranden biträder. Saknar särskilt vald mötesordförande<br />
formell rösträtt avgörs även övriga frågor genom lottning.<br />
Vid personval som avser en plats ska den som blir vald erhålla minst hälften<br />
av antalet avgivna giltiga valsedlar. I annat fall genomförs ytterligare en omröstning<br />
mellan de två kandidater som erhållit de högsta röstetalen.<br />
Mom. 8 Ledamot av förbundsstyrelsen äger inte delta i beslut om ansvarsfrihet<br />
eller vid val av revisorer.<br />
Mom. 9 Vid ordinarie förbundsstämma ska förekomma:<br />
a) Val av ordförande och vice ordförande att leda förhandlingarna<br />
b) Val av sekreterare.<br />
c) Val av två justerare för protokollet och två rösträknare<br />
d) Föredragningslistans fastställande<br />
e) Fastställande av röst<strong>län</strong>gd<br />
f) Fastställande av stämmans <strong>stad</strong>geenliga utlysning<br />
g) Godkännande av arbetsordning<br />
h) Förbundsstyrelsens verksamhetsberättelser samt årsredovisningar<br />
eller årsbokslut<br />
i) Revisorerna berättelse<br />
j) Fastställande av resultaträkningar och balansräkningar<br />
k) Fråga om ansvarsfrihet för styrelsen<br />
l) Fastställande av medlems årsavgifter till förbundet för näst-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 163
kommande år och året därefter<br />
m) Förslag från styrelsen (propositioner)<br />
n) Inkomna övriga förslag (motioner)<br />
o) Val av ordförande och två vice ordförande för förbundet och<br />
styrelsen<br />
p) Val av ledamöter i förbundsstyrelsen<br />
q) Val av två revisorer med ersättare<br />
r) Val av ombud till partistämman med ersättare<br />
s) Val av representation i studieförbundet Medborgarskolan i enlighet<br />
med dess <strong>stad</strong>gar<br />
t) Val av valberedning och ordförande i denna<br />
u) Övriga frågor<br />
Ändringar:<br />
Mom 1: Förtydligande om närvaro och yttranderätt för medlem/<br />
enskild person enl. normal<strong>stad</strong>gan.<br />
Mom 5: ”Ungdomsdistriktet” ersatt med ”Moderata ungdomsför-<br />
bundets distriktsorganisation”. Även på andra ställen i<br />
<strong>stad</strong>gan.<br />
Mom 7: Förtydligat enl. normal<strong>stad</strong>gan om fullmaktsröstning och<br />
inskrivet möjlighet använda voteringsanläggning. Sista stycket<br />
nytt enl. normal<strong>stad</strong>gan om röstning mellan flera kandidater.<br />
Mom 9: Tidigare punkt i delas i två punkter. Punkt l: förtydligande att<br />
årsavgift avser till förbundet.<br />
§ 7 Förbundsråd<br />
Mom. 1 Förbundsrådet består av förbundsstyrelsens ledamöter samt ordförandena,<br />
eller som ersättare annan företrädare, för partiföreningar och<br />
Moderata Ungdomsförbundets föreningar i förbundet.<br />
Förbundsstyrelsen får inbjuda även andra personer att närvara och yttra sig i<br />
förbundsrådet.<br />
Förbundsordföranden är ordförande i förbundsrådet.<br />
Mom. 2 Förbundsrådet sammankallas av förbundsordföranden, förbundsstyrelsen<br />
eller då minst en tredjedel av antalet ordförande i partiföreningarna<br />
begär detta.<br />
Förbundsrådet äger endast fatta beslut i ärenden, som hänskjutits dit av för-<br />
164<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
undsstämman eller förbundsstyrelsen eller i de ärenden som ordförandena<br />
begärt att rådet ska inkallas för.<br />
§ 8 Förbundsstyrelse<br />
Mom. 1 Förbundets verksamhet leds av förbundsstyrelsen.<br />
Mom. 2 Förbundsstyrelsen består av förbundsordföranden och två vice<br />
förbundsordförande, de av stämman valda 14 ledamöterna och en ledamot<br />
utsedd av Moderata Ungdomsförbundets distriktsstyrelse. Vid förfall för<br />
Moderata Ungdomsförbundets representant kan annan ledamot, utsedd för<br />
detta ändamål, inträda.<br />
Förbundsstyrelsen har rätt att till sina sammanträden adjungera personer.<br />
Adjungerad har yttranderätt och rätt att till protokollet anteckna avvikande<br />
mening.<br />
Förbundets partiombudsman är ständigt adjungerad till styrelsens sammanträden<br />
och har yttrande- och förslagsrätt samt rätt att till protokollet<br />
anteckna avvikande mening.<br />
Mom. 3 Förbundsstyrelsen sammanträder minst fyra gånger per år och i<br />
övrigt då ordföranden så beslutar eller då minst en tredjedel av styrelsens<br />
ledamöter begär det.<br />
Mom. 4 Förbundsstyrelsen är beslutför då minst hälften av förbundsstämman<br />
valda ledamöterna är närvarande.<br />
Mom. 5 Förbundsstyrelsen åligger:<br />
att planlägga, leda och inför förbundsstämman ansvara för förbundets<br />
verksamhet enligt <strong>stad</strong>gans § 1,<br />
att verkställa förbundsstämmans beslut,<br />
att fastställa geografiskt verksamhetsområde för partiföreningarna,<br />
att handlägga politiska ärenden och vid ärenden av större vikt samråda<br />
med lokalföreningarnas ordförande,<br />
att stödja och bistå partiföreningar och ungdomsdistrikt i deras verksamhet<br />
samt verka för att deras arbete bedrivs enligt <strong>stad</strong>gar och<br />
program,<br />
att inför allmänna val i enlighet med förbundets nomineringsplan tillse<br />
att förslag upprättas till valsedlar för riksdags-, landstings- och<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 165
kommunfullmäktigeval inom <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>,<br />
att planlägga och leda valrörelser i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>,<br />
att inför allmänna val utarbeta politiskt regionalt handlingsprogram,<br />
att i samverkan med landstingsgruppen i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting<br />
förbereda nomineringar till uppdrag som utses av landstinget och<br />
att i samverkan med kommunfullmäktigegruppen i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
förbereda nomineringar till uppdrag som utses av kommunen.<br />
att gemensamt med förbundet i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> nominera till statliga<br />
och regionala organ,<br />
att utse de råd, kommittéer och arbetsgrupper som behövs för<br />
förbundets verksamhet,<br />
att samverka med riksorganisationen och partistyrelsen samt att ansvara<br />
för att partistyrelsen i föreskriven tid erhåller infordrade remissyttranden<br />
och uppgifter om <strong>län</strong>sförbundets organisation, medlemmar,<br />
ekonomi och verksamhet,<br />
att besluta om firmatecknare och attestregler samt tillse att förbundets<br />
ekonomiska hantering är organiserad på ett betryggande sätt,<br />
att tillse att personuppgifterna i partiets medlemsregister hanteras i<br />
enlighet med gällande lagstiftning och av förbundsstyrelsen antagen<br />
medlemsregisterpolicy,<br />
att upprätthålla kontakt och samråda med <strong>stad</strong>ens riksdagsledamöter,<br />
landstingsgruppen, andra regionala organ, kommunfullmäktigegruppen<br />
inom <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> samt biträda dessa i deras verksamhet,<br />
att hålla kontinuerlig kontakt med föreningarna och deras ordförande,<br />
att uppbära och bestämma användandet av partistöd från <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>län</strong>s landsting och <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>.<br />
Ändringar:<br />
Mom 2: Adjungering av representanter borttaget.<br />
Mom 4: ”Hälften av”, ersatt med ”halva antalet”, enl. normal<strong>stad</strong>gan.<br />
Mom 5: att-sats 6: ”samt att fastställa kyrkovalsedlar” utgår.<br />
att-sats 11: språklig justering<br />
att-sats 15: Kyrkofullmäktigegrupperna – utgår<br />
166<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
§ 9 Arbetsutskott<br />
Förbundsstyrelsen kan inom sig utse ett arbetsutskott som på förbundsstyrelsens<br />
ansvar fullgör av styrelsen anförtrodda uppgifter.<br />
I arbetsutskottet ska representant för Moderata ungdomsförbundets distriktsstyrelse<br />
ingå.<br />
§ 10 Påkallande av sammanträden<br />
Partistyrelsen äger påkalla sammanträde med förbundsstyrelsen. Till sammanträde<br />
med denna samt till förbundsstämma eller annan sammankomst<br />
äger partistyrelsen sända företrädare med närvaro-, yttrande- och förslagsrätt.<br />
§ 11 Valberedning<br />
Val, som förrättas vid förbundsstämma ska beredas av en valberedning.<br />
Valberedningen ska bestå av:<br />
• En ordförande utsedd av förbundsstämman<br />
• En ledamot jämte ersättare från varje landstingskommunal valkrets<br />
utsedd av förbundsstämman efter nominering av föreningarna inom<br />
respektive valkrets.<br />
• En ledamot respektive ersättare utsedda av Moderata Ungdomsförbundets<br />
distriktsstyrelse.<br />
Ledamot som kandiderar till förbundsstyrelsen ska frånträda uppdraget som<br />
ledamot i valberedningen och ersättas av ersättaren. Revisor i förbundet kan<br />
inte vara ledamot av valberedningen.<br />
Ändringar:<br />
Förtydligande av hur utse MUF:s ledamot.<br />
§ 12 Kandidatnominering<br />
Regler för kandidatnominering vid riksdags-, landstings- och kommunfullmäktigeval<br />
fastställs av förbundsstämma.<br />
För att medverka i nomineringsprocess och delta i beslut om kandidatnominering<br />
fordras att medlem är folkbokförd i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 167
Ändringar:<br />
Kyrkoval utgått. Rösta i provval ersatts med medverka i nomineringsprocessen.<br />
Koppling till församling – utgått<br />
Avsnitt / paragraf 13 om ”Kyrkopolitiskt ansvar” – utgått.<br />
§ 13 Revision<br />
En av förbundets revisorer ska vara auktoriserad eller godkänd revisor.<br />
Räkenskapsåret sammanfaller med kalenderåret.<br />
Verksamhetsberättelse innefattande av förbundsstyrelsen avgiven årsredovisning<br />
eller årsbokslut ska vara revisorerna tillhanda senast fem veckor före<br />
ordinarie förbundsstämma.<br />
Revisorernas granskning av räkenskaper och förvaltning för de senast två<br />
föregående kalenderåren ska vara avslutad och revisionsberättelse med till-<br />
eller avstyrkande av ansvarsfrihet avlämnad till förbundsstyrelsen senast fyra<br />
veckor före den ordinarie förbundsstämman.<br />
Ändringar:<br />
Två första meningarna bytt plats enligt normal<strong>stad</strong>gan.<br />
§ 14 Stadgar och <strong>stad</strong>geändring<br />
Ändring av dessa <strong>stad</strong>gar beslutas av ordinarie förbundsstämma, varvid<br />
tvåtredjedels majoritet av avgivna röster erfordras. Beslut om ändring ska<br />
underställas partistyrelsen för godkännande. Beslut om <strong>stad</strong>geändring träder<br />
i kraft när den godkänts av partistyrelsen.<br />
168<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
PROPOSITION 3<br />
KOMPLETTERANDE NOMINERINGSREGLER I ALLMÄNNA<br />
VAL<br />
Nomineringsregler inför allmänna val antogs på förbundsstämman 2011.<br />
I anslutning till stämmans beslut om nomineringsregler beslöt stämman<br />
även att uppdra åt förbundsstyrelsen att inför val av nomineringskommittéer<br />
vid förbundsstämman <strong>2013</strong> utarbeta och förlägga stämman förslag betr<br />
formerna för försöksnominering mm med särskilt beaktande av de förslag<br />
och övervägningar som Arbetsgruppen för översyn av nomineringsprocessen<br />
redovisat i sin slutrapport i mars 2011.<br />
I de av stämman 2011antagna nomineringsreglerna sägs i avsnitt 3.2. Kompletterande<br />
direktiv:<br />
”<strong>Förbundsstämma</strong>n året före allmänna val fastställer tider för försöksnomineringar,<br />
praktiska former för försöksnomineringar, hur försöksnomineringsresultat<br />
ska redovisas, riktlinjer hur och formerna för presentation av<br />
deltagare i försöksnomineringar, former för hur antalet deltagare i försöksnomineringar<br />
ska begränsas, var försöksnomineringsdeltagare får delta samt<br />
övriga regelverk för att säkerställa en rättvis bedömning av medlemsopinionen.”<br />
Förbundsstyrelsen utsåg en arbetsgrupp utsedd gemensamt med förbundsstyrelsen<br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> för att utarbeta för förbunden kompletterande<br />
nomineringsregler enligt förbundsstämmans beslut.<br />
Arbetsgruppens förslag har remitterats till föreningar och nätverk i förbundet.<br />
Svar har inkommit från 21 föreningar i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> samt från<br />
MUF. Av de inkomna föreningssvaren är flertalet positiva. Förbundsstyrelsen<br />
har i huvudsak tillstyrkt arbetsgruppens förslag med ändringen att kretsvisa<br />
försöksnomineringar ska inte genomföras.<br />
I förbundsstyrelsen reserverade sig, till förmån för arbetsgruppens förslag,<br />
ledamöterna Andrea Femrell, Dennis Wedin och Harald Eriksson. Reservationen<br />
redovisas nedan.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 169
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att fastställa kompletterande nomineringsregler i enlighet med<br />
förbundsstyrelsens förslag punkterna 1–8,<br />
att kandidatutbildningen inför valet 2014 för de som önskar kandidera<br />
tillriksdagen, landstingsfullmäktige eller kommunfullmäktige<br />
ska genomföras i tre steg,<br />
att uttala att för att uppföras på valsedel i de allmänna valen 2014 ska<br />
personen ha genomgått samtliga tre steg i förbundets kandidatutbildning,<br />
att fastställa kandidatförsäkran enligt förslag,<br />
att för att uppföras på moderaternas valsedlar i de allmänna valen<br />
2014 ska kandidat ha undertecknat fullständig kandidatförsäkran,<br />
att för att väljas till uppdrag utsedd genom landstingsfullmäktige eller<br />
kommunfullmäktige för moderaterna under mandatperioden<br />
2014 – 2018 ska personen ha undertecknat fullständig kandidatförsäkran.<br />
Reservation<br />
Andrea Femrell, Dennis Wedin och Harald Eriksson reserverade sig till förmån<br />
för arbetsgruppens majoritetsförslag enligt nedan:<br />
”<strong>Förbundsstämma</strong>n 2011 uppdrog till förbundsstyrelsen att förelägga årets förbundsstämma<br />
förslag om formerna för försöksnominering med särskilt beaktande<br />
av de förslag och överväganden som Arbetsgruppen för översyn av nomineringsprocessen<br />
redovisat i sin slutrapport i mars 2011.<br />
För detta ändamål tillsatte FS en arbetsgrupp under 2012 med representanter<br />
från <strong>stad</strong>en, <strong>län</strong>et och MUF som skulle arbeta fram ett förslag till förbundsstyrelsens<br />
proposition till årets förbundsstämma.<br />
Arbetsgruppens förslag redovisades för förbundsstyrelsen september 2012 och remitterades<br />
till föreningarna. Arbetsgruppen hade förslag på alla de punkter som<br />
stämma 2011 beslutat att förslag skulle lämnas. För uppdraget att finna former<br />
för hur antalet deltagare i försöksnomineringar ska begränsas föreslogs att de som<br />
ska rösta i första hand röstar kretsvis, d.v.s. medlemmarna i respektive krets får<br />
rösta på de ”försöksnomineringskandidater” som valt att kandidera i kretsen.<br />
170<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Varje medlem i respektive krets skulle få röster på kandidaterna i den egna kretsen.<br />
Vidare skulle det ges möjlighet för medlemmarna att ge att avge ytterligare<br />
tre röster, som redovisas separat, på kandidater i övriga kretsar.<br />
Med arbetsgruppens förslag skulle antalet kandidater bli hanterligt och överskådligt<br />
för de röstande medlemmarna. Vidare skulle försöksnomineringskandidaternas<br />
lokala förankring hos medlemmarna och föreningarna öka och medlemmarna<br />
i kretsen kan på den slutliga valsedeln känna igen de namn de rö<strong>stad</strong>e på.<br />
Inriktningen är fortsättningsvis att vi ska ha olika valsedlar i de olika kretsarna.<br />
Kretsvisa nomineringar har i <strong>län</strong>et tillämpats inför de senaste valen.<br />
I remissgenomgången fick arbetsgruppens förslag i denna del stort stöd bland<br />
de föreningar som inlämnade svar, elva föreningar för och sex föreningar emot.<br />
Övriga föreningar avstod från att lämna uttrycklig synpunkt på just denna fråga.<br />
Alla valsedlarna i de allmänna valen 2014 fastställs av förbundsstämmor i januari<br />
2014. Dessförinnan ska de av stämman valda nomineringskommittéerna<br />
göra förslag till stämmorna. Årets stämma ska välja en kommitté per val, d.v.s.<br />
de förberedande kommittéerna för landstings- resp. kommunalvalen ska i en<br />
kommitté göra förslag på valsedlar i alla kretsar och kan således väga in kandidaternas<br />
stöd såväl lokalt som över hela <strong>stad</strong>en för varje krets.<br />
Förbundsstyrelsens majoritet har i denna fråga i sitt förslag till stämman tagit<br />
bort detta ur arbetsgruppens förslag utan att föreslå annan lösning, trots uppdraget<br />
från föregående stämma.<br />
Inget system är perfekt, men det förslag som arbetsgruppen noga övervägde och<br />
efter positiv respons från föreningarna lämnade till förbundsstyrelsen, tillmötesgår<br />
förbundsstämmans, och därmed också föreningarnas och medlemmarnas, önskemål<br />
på ett tillfredsställande sätt samt är i enlighet med uppdraget.<br />
Vi reserverar oss till förmån för att stämman ska besluta, i enlighet med arbetsgruppens<br />
remitterade förslag betr. punkt 5 i propositionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att i kompletterande regler för nomineringsprocessen ska avsnitt 5 i<br />
avsnitten Landstinget <strong>stad</strong>en lyda:<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 171
’Landstinget <strong>stad</strong>en<br />
Försöksnomineringar genomförs kretsvis. Nomineringskommittén<br />
ges mandat att begränsa antalet kandidater i försöksnomineringen<br />
i samråd med föreningarna om antalet kandidater i kretsen kraftigt<br />
överskrider plus 2 gånger 5 antalet mandat i kretsen efter valet<br />
2010 eller om fördelningen mellan föreningarna kraftigt avviker<br />
från befolkningsfördelningen.’ samt<br />
att i kompletterande riktlinjer för nomineringsprocessen ska avsnitt 5<br />
i avsnitten Kommunfullmäktige <strong>stad</strong>en lyda:<br />
’Kommunfullmäktige <strong>stad</strong>en<br />
Försöksnomineringar genomförs kretsvis. Nomineringskommittéerna<br />
ges mandat att begränsa antalet kandidater i<br />
försöksnomineringen i samråd med föreningarna om antalet kandidater<br />
i kretsen kraftigt överskrider 2 plus 5 gånger antalet mandat<br />
i kretsen efter valet 2010 eller om fördelningen mellan föreningarna<br />
kraftigt avviker från befolkningsfördelningen’ samt<br />
att i övrigt anta proposition Kompletterande nomineringsregler enligt<br />
förbundsstyrelsens förslag.”<br />
172<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRSLAG till<br />
Kompletterande nomineringsregler inför allmänna<br />
val 2014.<br />
Antagna av förbundsstämma xxx <strong>2013</strong>.<br />
1. Tider för försöksnomineringar <strong>2013</strong><br />
Nominering av kandidater ska ske 12 augusti till 30 augusti kl 17.00<br />
Remiss av riksdagskandidater till <strong>stad</strong>ens och <strong>län</strong>ets föreningar 2–12 september,<br />
se punkt 5 nedan.<br />
Information till föreningarna om inkomna nomineringar i kommun- och<br />
landstingsvalen från resp. förening, se punkt 5 nedan.<br />
Insamling av kandidatuppgifter 4–14 september, se punkt 4 nedan.<br />
Nomineringskommittéerna sammanträder för fastställande av deltagare i<br />
försöksnomineringen 16–26 september.<br />
Försöksnominering genomförs från den 15 oktober till 4 november kl 17.00.<br />
Sammanräkning av försöksnomineringen klar 15 november.<br />
2. Praktiska former för försöksnomineringar<br />
Försöksnomineringen <strong>2013</strong> genomförs i huvudsak digitalt enligt nedanstående:<br />
a) Presentation av kandidaterna läggs upp på en webbsida enligt<br />
en fördefinierad mall. Alla kandidater erbjuds fotografering. Se<br />
punkt 4 nedan.<br />
b) Kandidaterna erbjuds att skriva egen kort politisk text. Denna sida<br />
görs i en utskriftsvänlig version. Se Punkt 4 b nedan.<br />
c) Brev med information och uppmaning att rösta i försöksnomineringen<br />
skickas per post till alla röstberättigade medlemmar.<br />
Med postala brevet utsänds också en personlig kod tillsammans<br />
med ett ID-nummer för att kunna rösta.<br />
d) De som inte kan eller vill rösta digitalt erbjuds att få en utskrift<br />
av kandidatpresentationerna och röstsedel med svarskuvert (med<br />
förtryckt ID-nummer) översänd per post. Därtill erbjuds även möjlighet<br />
att rösta digitalt med teknisk support i Blå Hörnet och i vissa<br />
partilokaler.<br />
e) Två separata listor kommer att hanteras på förbundskansliet. Den<br />
ena (där själva röstningen kommer ske) har koderna kopplade till<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 173
ID-nummer och en annan (där kontakten med de röstberättigade<br />
kommer ske) har ID-numret kopplat till röstberättigad person.<br />
På så sätt kan aldrig någon handläggare veta vad en person röstat på.<br />
f) Särskilda åtgärder kommer tas så att originallista där all information<br />
(ID, person samt kod) står raderas direkt efter att de två listorna har<br />
skapats. Till exempel från tryckeri som tryckt och distribuerat informationen.<br />
g) Inkomna röster krypteras så att resultat inte kan tas fram förrän sista<br />
dagen för röstning infallit. Brevröster öppnas inte heller förrän sista<br />
dagen för röstning infallit. De förvaras i låst valbox. Den som röstar<br />
(per post eller digitalt) får bekräftelse på att röst inkommit.<br />
h) All kontakt mellan förbundskansliet och röstberättigad sker via<br />
den tjänsteman som har hand om den andra listan (ID-nummer<br />
och person). Behöver medlem en ny kod eller liknande tas det<br />
hand om av tjänstemannen. Denne för vidare informationen via<br />
ett ID-nummer till de andra tjänstemännen som sköter om den<br />
första listan (Röstsystemet).<br />
i) Det går att kunna rösta flera gånger. Den röst som inkommit senast<br />
är dock den som räknas.<br />
j) Vid röstningen ska anges minst 5 och max 10 enligt beslutad nomineringsordning.<br />
En spärr i systemet gör så att röst med förre än<br />
fem eller fler än tio markeringar inte kan skickas in. Röstberättigad<br />
kommer endast kunna rösta i sina egen valkrets.<br />
k) Brevrösterna lämnas i kuvert med det förtryckta ID-numret. Dessa<br />
blir på så sätt anonyma för de tjänstemän som sedan tar hand om<br />
kuvertet. Inkomna kuvert förses med ankomstdatum och tid innan<br />
de läggs i den låsta valboxen. Kuverten öppnas när tiden för röstning<br />
löpt ut av två personer. En som lägger in uppgifterna i det<br />
digitala systemet och en som granskar att rätt uppgifter lagts in. Genom<br />
ID-numret säger systemet till om samma person röstat tidigare.<br />
Endast senast avlämnad röst räknas här liksom vid enbart digital<br />
röstning.<br />
l) I systemet inbyggs ett antal andra kontroll- och bevakningsfunktioner<br />
som indikerar om märkliga röstningsmönster uppstår.<br />
m) Den röstande erbjuds att utöver att rösta på kandidater i sin egen<br />
valkrets möjlighet att namnge max 3 prioriterade kandidater i andra<br />
valkretsar. Detta ska gälla landstingsvalen och kommunvalet i Stock-<br />
174<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
holms <strong>stad</strong>. Dessa prioriterade kandidater sparas separat i systemet<br />
och redovisas i anslutning till sammanräkningsresultatet för försöks-<br />
nomineringen.<br />
3. Hur försöksnomineringsresultat ska redovisas<br />
Sammanräkningsresultat av försöksnomineringen inklusive prioriterade<br />
kandidater redovisas öppet i första hand per valkrets och sammanställt per<br />
kommun. Nomineringskommittéer och föreningar kan få sammanräkningsresultatet<br />
nedbrutet efter andra önskade och möjliga kriterier.<br />
4. Hur och formerna för presentation av deltagare i försöksnomineringar.<br />
a) De som önskar delta i försöksnomineringen erbjuds en mall för<br />
att formulera sitt CV där följande moment ingår: - Namn, adress, personnummer<br />
- Medborgarskap - Egen utbildning - Anställningar/Företag<br />
eller motsvarande - Föreningsmeriter andra organisationer - Partimeriter,<br />
föreningsnivå och partiuppdrag - Kort redogörelse av vad kandidaten vill<br />
uppnå - Kort argumentation varför just kandidaten bör väljas till uppdraget<br />
- Valkrets kandidaten vill kandidera i - Svar på frågan varför kandidera i just<br />
den valkretsen - Intyga att han/hon inte känner till något som kan innebära<br />
att han/hon kan ifrågasättas alternativt begäran om att personligen få träffa<br />
nomineringskommittén för diskussion om detta.<br />
b) Kandidaterna erbjuds att skriva egen kort politisk text på webbpresentationen.<br />
5. Former för hur antalet deltagare i försöksnomineringar ska begränsas<br />
Inriktningen ska vara att i försöksnomineringen ska maximalt delta så många<br />
kandidater som motsvarar antalet mandat partiet vann i föregående val till<br />
församlingen, från resp. krets eller motsvarande, plus 2 gånger 5.<br />
Riksdagen, <strong>stad</strong>en<br />
Samtliga nominerade presenteras i sammanfattning för föreningsstyrelserna<br />
som inom 2 veckor ska ange vilka av dessa resp föreningsstyrelse prioriterar.<br />
Förfrågan utsändes snarast efter nomineringstidens utgång. Föreningsstyrelsen<br />
ska ange minst 1 gång och maximalt 1,5 gånger antalet riksdagsmandat<br />
<strong>stad</strong>en hade i senaste riksdagsvalet, dvs 10–15 st. Endast de med stöd från<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 175
minst tre föreningar deltar automatiskt i försöksnomineringen. Nomineringskommittén<br />
äger dock tillföra ytterligare namn.<br />
Riksdagen, <strong>län</strong>et<br />
Samtliga nominerade presenteras i sammanfattning för föreningsstyrelserna som inom 2 veckor ska<br />
ange vilka av dessa resp. föreningsstyrelse prioriterar. Förfrågan utsändes snarast efter nomineringstidens<br />
utgång. Föreningsstyrelsen ska ange minst 1 gång och maximalt 1,5 gånger antalet riksdagsmandat <strong>län</strong>et<br />
hade i senaste riksdagsvalet, dvs 15–23 st. Endast de med stöd från minst föreningar i tre kommuner<br />
deltar automatiskt i försöksnomineringen. Nomineringskommittén äger dock tillföra ytterligare namn.<br />
Landstinget, <strong>stad</strong>en<br />
Försöksnomineringar genomförs gemensamt för hela <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och<br />
omfattar samtliga kandidater till landstingsfullmäktige som kandiderar från<br />
en av <strong>stad</strong>ens valkretsar, dock fastställs valsedlar kretsvis. Nomineringskommittén<br />
ges mandat att begränsa antalet kandidater i försöksnomineringen i<br />
samråd med föreningarna om antalet kandidater i kretsen kraftigt överskrider<br />
plus 2 gånger 5 antalet mandat i kretsen efter valet 2010 eller om fördelningen<br />
mellan föreningarna kraftigt avviker från befolkningsfördelningen.<br />
Landstinget, <strong>län</strong>et<br />
Försöksnomineringar genomförs kretsvis. Nomineringskommittéerna ges mandat att begränsa antalet<br />
kandidater i försöksnomineringen i samråd med föreningarna om antalet kandidater i kretsen kraftigt<br />
överskrider 2 plus 5 gånger antalet mandat i kretsen efter valet 2010 eller om fördelningen mellan föreningarna<br />
kraftigt avviker från befolkningsfördelningen.<br />
Kommunfullmäktige, <strong>stad</strong>en<br />
Försöksnomineringar genomförs gemensamt för hela <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och<br />
omfattar samtliga kandidater till kommunfullmäktige som kandiderar från<br />
en av <strong>stad</strong>ens valkretsar, dock fastställs valsedlar kretsvis. Nomineringskommittén<br />
ges mandat att begränsa antalet kandidater i försöksnomineringen i<br />
samråd med föreningarna om antalet kandidater i kretsen kraftigt överskrider<br />
2 plus 5 gånger antalet mandat i kretsen efter valet 2010 eller om fördelningen<br />
mellan föreningarna kraftigt avviker från befolkningsfördelningen<br />
Kommunfullmäktige, <strong>län</strong>et<br />
Nomineringskommittéerna ges mandat att begränsa antalet kandidater i försöksnomineringen i samråd<br />
med föreningen om antalet kandidater kraftigt överskrider 2 plus 5 gånger antalet mandat kommunalvalet<br />
2010.<br />
176<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
6. Var försöksnomineringsdeltagare får delta<br />
Den som önskar delta i försöksnomineringen ska enligt antagna nomineringsregler<br />
fylla ett antal krav såsom betald och registrerad medlemsavgift<br />
senast den 31 mars <strong>2013</strong>, lämnat fullständig kandidatförsäkran, intyga att<br />
kandidaten avser att ta ev plats i besittning, lämnat personlig levnadsbeskrivning<br />
(CV).<br />
Kandidatförsäkran, intyg avser ta plats i besittning, CV angivande av krets<br />
där kandidaten avser att kandidera och ska inlämnas senast den 14 september<br />
<strong>2013</strong>.<br />
Efter försöksnomineringen gäller att kandidat ska senast en vecka före nomineringsstämma<br />
ha deltagit i av förbundsstämman beslutad minimiutbildning<br />
för kandidater samt senast två veckor före sista dag för partiet att hos<br />
Valmyndigheten registrera valsedlar vara folkbokförd/valbar i den krets han/<br />
hon kandiderar.<br />
7. Övriga regelverk för att säkerställa en rättvis bedömning av<br />
medlemsopinionen<br />
Förbundsstyrelsen ska i god tid före kandidatnomineringstiden utarbeta<br />
riktlinjer och värdegrunder för kandidaternas verksamheter inför och efter<br />
försöksnomineringen i syfte att dels ge alla kandidater en rimlig chans, dels<br />
för att nomineringsprocessen ska kunna bedrivas öppet och präglas av god<br />
moral.<br />
8. Instruktion till nomineringskommittéer<br />
Nomineringskommittéerna ska<br />
före försöksnomineringen<br />
• informera partiföreningarna inom kommitténs valkrets om inkomna<br />
nomineringar för att ge föreningarna möjlighet att lämna synpunkter<br />
före försöksnomineringen.<br />
• försäkra sig om att de som deltar i försöksnomineringen är seriösa kandidater<br />
som förutom att de fyller formella kraven som redovisas i antagna<br />
nomineringsregler även är personer som inte är olämpliga för det uppdrag<br />
de kandiderar till. Om synnerliga skäl föreligger, efter samråd med<br />
berörd förening/krets, ta bort kandidater från försöksnomineringen.<br />
• hålla löpande kontakt med berörda lokalföreningar och MUF.<br />
• granska kandidaternas presentationer och om skäl föreligger samråda<br />
med kandidaten om presentationens formuleringar.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 177
• försäkra sig om att medlemmarna i försöksnomineringen ges skälig möjlighet<br />
göra en avvägning mellan deltagarna i försöksnomineringen bland<br />
annat genom att beakta antalet deltagare i resp försöksnominering.<br />
efter försöksnomineringen<br />
• beakta att försöksnomineringarna är av rådgivande karaktär.<br />
• redovisa försöksnomineringsresultat för berörda föreningar m.fl. om inte<br />
risk finns att valhemlighet avslöjas.<br />
• undersöka i vilken utsträckning kandidat med uppdrag deltagit i nämnd<br />
eller motsvarande.<br />
• ha personlig kontakt med alla kandidater som föreslås på valsedel.<br />
• om skäl finns eller i samråd med kandidaten följa upp kandidatens stöd<br />
från sin lokalförening, parti- eller andra referenser, deklarerad inkomst,<br />
betalningsanmärkningar eller annan ifrågasatt belastning.<br />
• ha kontakter med berörda partiföreningar, MUF och grupperna i kommun,<br />
landsting eller riksdag.<br />
Nomineringskommitterna kan<br />
• efter samråd med berörd person och berörda föreningar föreslå att<br />
person placeras på valsedel till annan politisk församling eller krets än de<br />
anmält i försöksnomineringen<br />
Nomineringskommittéerna ska<br />
inför nomineringsstämman<br />
• redovisa försöksnomineringsresultat på lägsta möjliga nivå om inte risk<br />
finns att valhemlighet avslöjas.<br />
• redovisa att det följts upp i vilken utsträckning kandidat med uppdrag<br />
deltagit i nämnd eller motsvarande.<br />
• redovisa att personlig kontakt förevarit med kandidaten.<br />
• redovisa att kontakter förevarit med berörda partiföreningar, MUF och<br />
grupperna i kommun, landsting eller riksdag.<br />
• redovisa att kandidaten deltagit i stipulerad kandidatutbildning.<br />
• redovisa skäl för varje persons enskilda plats på valsedeln.<br />
• redovisa hur kommitténs förlag ser ut i gruppen valbara och totalt med<br />
ett oförändrat valresultat, med en ökning med 20 % valda resp. 20 %<br />
minskning. Detta avseende kön, ålder, nya/gamla kandidater.<br />
178<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRSLAG till<br />
Kandidatförsäkran inför och under mandatperioden<br />
2014 – 2018<br />
Antagen av förbundsstämma xxx <strong>2013</strong>.<br />
Ändringar från gällande kandidatförsäkran markerade<br />
Försäkran för kandidat och förtroendevald<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong><br />
Jag som kandiderar/har förtroendeuppdrag för Moderata Samlingspartiet,<br />
har som mål att vinna förtroende och maximalt inflytande för partiet. Politiska<br />
uppdrag erhålls genom medlemmarnas och väljarnas förtroende samt<br />
partiets styrka och storlek. Det gemensamma målet för vårt politiska arbete<br />
är att få genomslag för moderata värderingar och moderat politik i samhället.<br />
Att inneha förtroendeuppdrag för <strong>Moderaterna</strong> innebär främst att varje<br />
dag förvalta väljarnas förtroende på bästa sätt. Det ska vara både roligt och<br />
utvecklande att vara förtroendevald.<br />
Uppdraget innebär också:<br />
att i det politiska arbetet verka för grundläggande moderata värderingar,<br />
till exempel att alla människor har lika värde (människors<br />
lika värde aldrig får ifrågasättas)<br />
att vara ett föredöme och iaktta god moral, till exempel iaktta försiktighet<br />
vid ekonomiska transaktioner, särskilt med andras pengar<br />
att delta aktivt i den moderata gruppens arbete och utveckling, följa<br />
gruppens arbetsordning och ha hög närvaro i förtroendeuppdrag jag<br />
väljs till<br />
att delta aktivt i den lokala verksamheten, i val- och kampanjarbete,<br />
väljarkontakter, partiets utbildning och annan kompetensutveckling<br />
– även mellan valen<br />
att i kampanjer, även personkampanjer, och som förtroendevald, iaktta<br />
de regler och överenskommelser som finns inom <strong>Moderaterna</strong>, mellan<br />
partier och i lag eller författning<br />
att jag är en offentlig person och därmed representant för <strong>Moderaterna</strong><br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 179
i alla sammanhang, i såväl ord som handling, även om jag är person<br />
vald<br />
att vara tillgänglig och öppen för synpunkter och förslag från medlemmar<br />
och allmänhet, att föra information vidare men också ha en<br />
skyldighet att hålla mig informerad om partiets politik<br />
att inte söka information eller material från andra partier som de själva<br />
inte valt att offentliggöra, utan enbart använda öppna källor för<br />
informationsinhämtning<br />
att jag är skyldig att informera partiet (förbundsledning/partiledning)<br />
om jag befarar att mitt förtroende kan ifrågasättas<br />
att jag bör ta ”time out” om jag befinner mig i en rättsprocess som<br />
riskerar att störas, eller om den riskerar att undergräva mina möjligheter<br />
att behålla mitt förtroende<br />
att jag avsäger mig mina uppdrag om jag förbrukat mitt förtroende:<br />
• genom att utnyttja förtroendemannarollen för att tillskansa mig<br />
(otillbörligt få) privata förmåner<br />
• genom att i lagakraftvunnen dom ha fällts för brott där det finns<br />
enskilda brottsoffer och/eller annan brottslighet som inte är ringa<br />
• genom att i lagakraftvunnen dom ha fällts för brott som riskerat<br />
att orsaka allvarlig skada/risk för annan, exempelvis rattfylleri<br />
att jag omedelbart ska avsäga mig mina uppdrag<br />
• om jag lämnar partiet,<br />
• om jag bryter mot ovanstående regler, eller,<br />
• om gruppen, normalt fullmäktigegruppen (eller motsvarande,<br />
bekräftat av förbundsstyrelsen), uttalar att den inte <strong>län</strong>gre har förtroende<br />
för mig som representant.<br />
Mot denna bakgrund avger jag följande försäkran:<br />
Jag åtar mig uppdrag och försäkrar samtidigt på heder och samvete att jag,<br />
i enlighet med samtliga punkter ovan, på bästa sätt ska arbeta för <strong>Moderaterna</strong><br />
under hela mandatperioden 2014 – 2018. Om jag inte undertecknat<br />
försäkran utgiven av annan delorganisation i partiet gäller ovanstående försäkran<br />
även för samtliga andra uppdrag jag fullgör på partiets uppdrag.<br />
Försäkran upprättas två likalydande exemplar varvid partiet och undertecknaren<br />
tagit varsitt exemplar.<br />
180<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Genom underskrift av denna försäkran ger jag dessutom mitt samtycke till<br />
behandling av information om mig (enl. 10 § Personuppgiftslagen) som har<br />
samband med, eller är av relevans för min kandidatur/förtroendeuppdrag.<br />
Jag ger samtidigt mitt samtycke till att moderaterna publicerar uppgifter om<br />
mig som kandidat/förtroendevald, exempelvis på moderata hemsidor.<br />
/ 201X Kommun/förening Personnummer Namnunderskrift Namnförtydligande<br />
Mottagit av <strong>Moderaterna</strong><br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 181
PROPOSITION 4<br />
BAKGRUND TILL POLITISKA PROPOSITIONER 5 – 9<br />
Medborgarnas Stockholm<br />
Stockholm är en fantastisk <strong>stad</strong>. Här bor, verkar och möts människor från<br />
hela Sverige och världens alla hörn. Fritids- och kulturlivet är rikare än<br />
någon annanstans i landet. Närheten till attraktiva grönområden och vatten<br />
är unik. Här finns universitet och högskolor, och tusentals små och stora<br />
företag ger jobb på en växande arbetsmarknad. Och människor väljer själva<br />
barnens förskola och skola, sin egen barnmorskemottagning eller äldreomsorg.<br />
Det är därför inte särskilt konstigt att Stockholm är en <strong>stad</strong> som människor<br />
vill flytta till. Redan i dag har <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> drygt 2,1 miljoner invånare,<br />
varav ungefär 880 000 bor i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>. Länet växer också med uppemot<br />
40 000 invånare varje år. Om lite mer än 10 år innebär det att vi<br />
kommer att vara 2,5 miljoner invånare i <strong>län</strong>et, varav en miljon enbart i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>.<br />
Att Stockholm växer är i grunden något mycket positivt. Det ger dynamik<br />
och tillväxt. Det skapar i sin tur förutsättningar för ökat välstånd och ökad<br />
trygghet för människor som lever här. Tillväxten kan aldrig tas för given –<br />
inte ens i Stockholm. Därför måste vi fortsatta arbeta för att vår huvud<strong>stad</strong><br />
ska vara en attraktiv plats för investeringar, företagande och innovationer.<br />
Samtidigt innebär den här utvecklingen utmaningar för både politiken och<br />
samhället i stort. Tillväxten ska vara hållbar för både människor och miljö.<br />
Och växtvärken syns i bl.a. en ansträngd kollektivtrafik, ett bo<strong>stad</strong>sbyggande<br />
i baktakt, eller skollokaler och idrottsanläggningar som inte räcker till.<br />
Vidare ser livet olika ut för olika människor. Många upplever tidsbristen som<br />
det stora problemet. Andra har ofrivilligt för gott om tid – arbetslösheten är<br />
glädjande nog lägre i Stockholm än på andra håll i landet men ett gissel för<br />
den som ändå drabbas. Även om skolresultaten i Stockholm överlag är bättre<br />
182<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
än i övriga landet går var fjärde elev i vissa delar av Stockholm ut nian utan<br />
behörighet till gymnasiet. Och människors känsla av delaktighet i det omgivande<br />
samhället – kärnan i medborgarskapet – varierar i hög grad.<br />
Allt detta måste politiken se, även om den varken kan eller ska göra allt. En<br />
viktig utgångspunkt är att människor i Stockholm ska ha utrymme att ta<br />
vara på sin egen kraft. Skolan ska fungera som språngbräda för alla barn och<br />
unga, oavsett bakgrund. Det ska vara möjligt att genom utbildning och eget<br />
arbete bygga sig en bra och trygg tillvaro.<br />
Stockholm ska vara en sammanhållen <strong>stad</strong>. Barn och ungdomar ska växa upp<br />
i en trygg och inspirerande miljö, oavsett var i Stockholm de bor. En mer<br />
blandad bebyggelse där bostäder, kontor, lokaler, service och annan verksamhet<br />
samsas väver ihop <strong>stad</strong>en. Genom tvärförbindelser kan <strong>stad</strong>ens delar<br />
knytas ihop med varandra och med grannkommunerna.<br />
Stockholm ska också vara en <strong>stad</strong> där alla goda krafter samverkar. Socialtjänst,<br />
sjukvård, polis, skola och det civila samhället bör arbeta tillsammans<br />
så att människor inte far illa. Staden, landstinget, staten och näringslivet bör<br />
vara öppna för nya samarbets- och finansieringsformer för att få till all den<br />
nya infrastruktur som huvud<strong>stad</strong>en behöver – för vi behöver mer av allt.<br />
Och för att möta framtidens behov i välfärden behövs fler seriösa och engagerade<br />
aktörer, inte färre – offentliga, privata och ideella.<br />
Detta är några av de perspektiv som varit vägledande för det politikutvecklingsarbete<br />
som har bedrivits inom ramen för <strong>Stockholms</strong>kommissionen,<br />
som i januari 2012 initierades av förbundsstyrelsen för <strong>Moderaterna</strong> i<br />
Stockholm <strong>stad</strong>. Arbetet har bedrivits i fyra grupper: Tid, Tillväxt, Tillit och<br />
Trygghet. Grupperna presenterade och överlämnade sina rapporter i februari<br />
<strong>2013</strong>.<br />
På den grunden har förbundsstyrelsen utarbetat fem propositioner till årets<br />
förbundsstämma. Dessa propositioner täcker långt ifrån alla viktiga <strong>Stockholms</strong>frågor.<br />
Men de är ägnade att på några angelägna områden bidra till ett<br />
politiskt program för en växande huvud<strong>stad</strong>.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 183
De beslut som förbundsstämman fattar rörande de förslag som läggs fram<br />
i följande fem propositioner är i sin tur tänkta att ligga till grund för den<br />
process som nu vidtar för att ta fram ett valmanifest inför valet 2014.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att lägga redovisad bakgrund till propositionerna 5 – 9 till handlingarna.<br />
184<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
PROPOSITION 5<br />
TID: FÖR TIDEN I STOCKHOLM<br />
Inledning<br />
Stockholm är en framtids<strong>stad</strong> och en tillväxtmotor för hela Sverige. En <strong>stad</strong><br />
som lockar både företag och människor. <strong>Stockholms</strong>regionen tillhör Europas<br />
snabbast växande med en befolkningsökning uppemot 40 000 invånare varje<br />
år. Om lite mer än tio år innebär det att vi kommer att vara 2,5 miljoner invånare<br />
i <strong>län</strong>et, varav en miljon enbart i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>. En växande <strong>Stockholms</strong>region<br />
är i grunden något mycket positivt. Det skapar ökad möjlighet<br />
till mänskliga möten, dynamik och tillväxt som i sin tur möjliggör ökat<br />
välstånd och utveckling.<br />
En snabb befolkningsökning skapar samtidigt flera utmaningar att bemästra.<br />
En av dessa rör frågan om tiden, det vill säga möjligheten för människor<br />
att få tiden att räcka till, att kunna styra över sin egen tid och inte få tiden<br />
slukad eller negativt påverkad av omgivningen. Detta oaktat om det handlar<br />
om resor till och från jobbet, möjligheten till välfärdstjänster då man behöver<br />
dem eller livet i <strong>stad</strong>en i stort. Den moderna stor<strong>stad</strong>smänniskans liv är<br />
många gånger en ständig kamp mot klockan.<br />
Givetvis har vi människor ett eget ansvar för hur vi använder vår tid. Tidsbristen<br />
– oavsett om den är faktisk, upplevd eller både och – påverkas i<br />
hög grad av våra egna val när det gäller boende, arbete, prioritering mellan<br />
arbete, familj och fritid och så vidare. Samtidigt går det inte att komma ifrån<br />
att politiska beslut och hur det omgivande samhället fungerar också spelar<br />
stor roll. Vilka samhällsproblem medverkar då till denna tidsbrist och hur<br />
kan politiken bidra till att skapa mer tid för stockholmarna?<br />
Ett första svar ligger i trafiksituationen. Under ett år tillbringar den typiska<br />
stockholmaren mer tid pendlandes än på semester. Det bör vara en tankeställare.<br />
Allt för många tar idag bilen till och från arbetet av gammal vana<br />
eller på grund av bristande kommunikationer. I en växande stor<strong>stad</strong> som<br />
Stockholm kan bilen inte <strong>län</strong>gre stå i centrum för vårt sätt att resa. I morgondagens<br />
Stockholm kan vi, med en effektiv kollektivtrafik samt bättre<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 185
förutsättningar för både cykel och gång, skapa mer tidseffektiva resor och en<br />
bättre miljö på samma gång.<br />
Ett andra svar ligger i välfärden. Att själv få välja skola, äldreomsorg och vård<br />
är valfrihetsreformer som välkomnats av många. Utan rätt verktyg för att<br />
kunna fatta välgrundade beslut kan valfriheten samtidigt skapa stress och oro<br />
hos människor. I morgondagens Stockholm uppfattas inte valfriheten som<br />
besvärande eller krånglig. I morgondagens Stockholm är alternativen fler än<br />
någonsin, men det är samtidigt lätt att göra informerade, trygga och personligt<br />
anpassade val.<br />
Sist men inte minst måste vi bygga en <strong>stad</strong> som i sig underlättar för stockholmarna<br />
i vardagen. Stockholm som <strong>stad</strong> är idag utspridd med bostäder,<br />
kontor och butiker tydligt separerade, gärna med långa avstånd emellan. Vår<br />
<strong>stad</strong> är byggd med bilen som ett måste. Det är dags att tänka om. Vi måste<br />
bygga en tät, sammanhållen och trygg <strong>stad</strong>. Borta är de områden som efter<br />
kontorstid fylls av mörker och obehag – i morgondagens Stockholm lever<br />
alla delar av <strong>stad</strong>en, dag såväl som kväll.<br />
Det är om dessa utmaningar som den här propositionen handlar. Om hur<br />
ett växande Stockholm ska möjliggöra för fler människor att få tiden att<br />
räcka till. Men också om hur politiken kan användas för att öka egenmakten<br />
över tiden för de människor som lever, bor och verkar i Stockholm. Politiken<br />
kan göra sitt för att möjliggöra för Stockholm att växa och utvecklas – med<br />
människor och för människor. För ett Stockholm i tiden och tiden i Stockholm.<br />
Trafiken<br />
Bygg ut tunnelbanan<br />
En utbyggd tunnelbana måste utgöra den långsiktiga satsningen i kollektivtrafiken<br />
i ett växande Stockholm. Tunnelbanan är samhällsekonomiskt och<br />
miljömässigt överlägsen alla andra transportmedel i storstäder. Det får plats<br />
långt många fler människor i en tunnelbanevagn än på bussar och spårvagnar.<br />
Det går dessutom fortare att köra under jorden än på gatan och det blir<br />
relativt sällan köer eller stopp i trafiken.<br />
186<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
För<strong>län</strong>gningen av den blå linjen till Nacka utgör ett viktigt steg, men behöver<br />
följas av flera. En för<strong>län</strong>gning av blå linjen även från Akalla till Barkarby<br />
utgör ett exempel. Även en tunnelbanelösning sträckan Odenplan-Haga<strong>stad</strong>en<br />
bör prövas och då innefatta en för<strong>län</strong>gning mot Täby på <strong>län</strong>gre sikt. Ett<br />
första steg är att pröva en särskild avgränsad skyttellösning mellan Odenplan<br />
och Nya Karolinska Solna, som på sikt kan vidareutvecklas till för<strong>län</strong>gd<br />
tunnelbana. En för<strong>län</strong>gning av tunnelbanans Hagsätra-gren till Älvsjö skulle<br />
vidare kunna skapa en omstigningsplats mellan pendeltåg, spårväg och tunnelbana<br />
som kraftigt skulle förbättra tvärförbindelserna i Söderort.<br />
Det är också viktigt att <strong>stad</strong>ens tvärförbindelser i stort förbättras, där Spårväg<br />
Syd är ett sådant viktigt exempel. Spårväg, buss och andra former av tvärförbindelser<br />
behövs för att effektivt binda ihop <strong>stad</strong>en också på sådana platser där en<br />
utbyggnad av tunnelbanan inte är motiverad.<br />
Utan cykeln stannar Stockholm<br />
Vid sidan av kollektivtrafiken utgör cykeln det effektivaste transportmedlet<br />
för att snabbt förflytta sig i Stockholm, med liten påverkan på andra människors<br />
tid och rum. Att utveckla Stockholm som cykel<strong>stad</strong> är därför en central<br />
uppgift för trafikpolitiken.<br />
Cyklingens andel av resandet i Stockholm är i dag cirka fyra till fem procent,<br />
medan motsvarande siffra för Köpenhamn är 30-40 procent. Där betraktas<br />
cykeln som ett centralt transportmedel i all infrastrukturplanering. Stockholm<br />
ligger efter, men med stor utvecklingspotential och Stockholm bör<br />
använda huvud<strong>stad</strong>en i vårt sydliga grannland som förebild.<br />
Möjligheten för cyklister att cykla mer obrutet, komma fram snabbare och<br />
kunna färdas säkrare bör förstärkas. Särskilda cykelgator bör finnas med i<br />
<strong>Stockholms</strong> framtida gatuplanering och fler cykelparkeringar, inte minst<br />
vid <strong>stad</strong>ens infarter, måste byggas. Det bör också bli enklare att ta med sig<br />
cykeln i kollektivtrafiken.<br />
Utnyttja vattenvägarna<br />
Stockholm, en av världens vackraste huvudstäder, är byggd på 14 öar samman<strong>län</strong>kade<br />
av 57 broar. Vattnet är för många det som kännetecknar <strong>stad</strong>en.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 187
Det är också vattnet vi bättre skulle kunna använda för att binda samman<br />
<strong>Stockholms</strong> olika delar och skapa fler tvärförbindelser för kollektivtrafiken.<br />
Det finns flera privata initiativ för transporter på vatten. Dessa projekt bör<br />
kunna tjäna som utgångspunkt för ett växande antal vattenförbindelser inom<br />
<strong>Stockholms</strong> kollektivtrafik. Som ett delmål för att nå dit föreslås sjötrafik<br />
inrättas för att underlätta trafiken under ombyggnaden av Slussen, men även<br />
prövas för att skapa nya förbindelser mellan andra delar av Stockholm. Ett<br />
exempel är Södermälarstrand–Norrmälarstrand.<br />
Bygg infrastruktur smartare – och snabbare<br />
Det finns många exempel på hur offentlig-privat samverkan (OPS) använts<br />
vid omfattande investeringar i infrastruktur. Även om de finansiella kostnaderna<br />
blir något högre än med traditionell anslagsfinansiering visar erfarenheterna<br />
många gånger att projekten kan byggas tidigare och därtill färdigställas<br />
snabbare. Detta innebär samhällsekonomiska vinster som uppkommer<br />
tidigare än vad som annars blivit fallet.<br />
Då förseningar och trängsel inom trafiken i Stockholm redan i dag innebär<br />
stora kostnader för både människor och samhället i stort, finns mycket som<br />
talar för att vinster skulle kunna uppnås med OPS. Österleden framstår i dag<br />
som den viktigaste trafikleden för att avlasta <strong>Stockholms</strong> centrala delar från<br />
biltrafik, men är ännu vare sig beslutad eller byggd. Att skynda på denna<br />
infrastrukturinvestering framstår som centralt för att fullborda ringen runt<br />
<strong>stad</strong>en. Därför föreslås OPS prövas som finansieringslösning för bygget av<br />
Österleden.<br />
Bilen måste betala för sig<br />
Vid sidan av utbyggd kollektivtrafik utgör bilens roll i <strong>stad</strong>en en viktig utmaning.<br />
Bilen är och förblir en viktig frihetsmaskin för människor och dess<br />
betydelse för resor och transporter ska inte underskattas. Dock finns det skäl<br />
att se kritiskt på bilen i en stor<strong>stad</strong> som Stockholm.<br />
Bilen skapar miljöproblem, men den tar också utrymme i gaturummet på<br />
ett sätt som påverkar andra människor negativt. Även om bilen framöver blir<br />
mer miljövänlig genom tekniska landvinningar så kommer dess utrymmes-<br />
188<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
krävande sannolikt att fortsatt vara en stor utmaning. Det gäller när bilen<br />
är i rörelse och skapar trängsel som leder till förseningar för till exempel<br />
busstrafiken. Störst problem skapar emellertid bilen när den står stilla och<br />
därmed tar utrymme i gaturummet i anspråk, utrymme som hade kunnat<br />
användas till annat till större nytta för människor.<br />
I inner<strong>stad</strong>en är det största problemet trängseln. I ytter<strong>stad</strong>en är problemet<br />
snarare att människor, ofta boendes i andra <strong>stad</strong>sdelar, långtidsparkerar sina<br />
bilar där och missbrukar det faktum att parkeringen är gratis. Det resulterar i<br />
en brist på parkeringsplatser och andra olägenheter för människor som bor i<br />
ytter<strong>stad</strong>sområden.<br />
Parkering på gatan bör på sikt vara prisledande i förhållande till parkering i<br />
garage. Gatuparkeringen i Stockholm bör avgiftsbeläggas och boendeparkeringsavgift<br />
införas med differentierade avgifter, där större trängsel i gaturummet<br />
ger högre avgifter. Stockholm Parkering bör användas aktivt som<br />
verktyg för att styra parkeringspolitiken i önskvärd riktning mot bland annat<br />
ökad tillgång till parkeringsgarage. Redan idag pågår ett omfattande arbete<br />
med att fram en ny vision för bolagets verksamhet.<br />
För att fler ska vilja ställa sin bil i ett garage är det också viktigt att dessa<br />
upplevs som trivsamma och trygga. Belysning, städning och även möjlighet<br />
till bilskötsel är några viktiga komponenter. Här kan dessutom finnas möjlighet<br />
för en ny tjänstesektor att växa fram. Stockholm bör också utveckla en<br />
parkeringsstrategi tillsammans med kranskommunerna där avgifter, principer,<br />
tillgång och investeringar samordnas.<br />
Välfärden<br />
Inför 24-timmarsmyndigheten på riktigt<br />
För många människor sker kontakterna med <strong>stad</strong>en relativt sällan. För andra<br />
sker de oftare. Oavsett när, varför eller hur ofta vi behöver komma i kontakt<br />
med verksamheter, tjänstemän och handläggare i <strong>stad</strong>en är det viktigt att<br />
dessa kontakter kan ske snabbt och på villkor som upplevs rimliga. Att ha<br />
telefontider som upplevs begränsade eller uteslutande vara hänvisad till kontakter<br />
under kontorstid är för de flesta människors allt annat än positivt.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 189
Samtliga offentliga förvaltningars medborgarservice bör hålla öppet före<br />
kontorstid samt på kvällar och/eller helger. Som ett första steg för att å<strong>stad</strong>komma<br />
detta, och förbättra människors upplevelse av att <strong>stad</strong>en är tillgänglig<br />
under tider som passar dem, bör samtliga förvaltningar öppna före och<br />
stänga efter ordinarie kontorstid minst en dag i veckan.<br />
Inför välfärdsguider<br />
Inom många tjänsteföretag har det införts personliga handläggare som<br />
möjliggör för kunderna att ha en personlig och fast kontakt till stöd för deras<br />
behov. Även inom hälso- och sjukvården diskuteras och prövas nu en reform<br />
med personliga vårdcoacher eller vårdlotsar, ett arbetssätt som inte har funnits<br />
i Sverige tidigare.<br />
Tanken med en personlig kontaktperson är god och borde prövas även<br />
inom andra välfärdsområden. Ett system med personliga välfärdsguider bör<br />
prövas inom <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>. En personlig välfärdsguide ska t ex erbjudas<br />
småbarnsföräldrar så att de över tid har en bestämd handläggare att vända<br />
sig till rörande förskole- eller skolfrågor. På samma sätt bör en personlig<br />
välfärdsguide erbjudas äldre och deras anhöriga när behoven av äldreomsorg<br />
uppkommer.<br />
Skapa välfärdsguiden.nu<br />
För de flesta människor torde det vara ointressant huruvida det är kommunen<br />
i form av <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> eller landstinget i form av <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s<br />
landsting som har det byråkratiska ansvaret för en viss välfärdstjänst.<br />
En välkommen utveckling vore därför att utveckla dagens Vårdguiden till<br />
Välfärdsguiden, en samlad portal med information och kontaktmöjligheter<br />
för samtliga välfärdstjänster i Stockholm. Detta för såväl hälso- och sjukvård<br />
som äldreomsorg, förskola, skola eller social omsorg. En sådan utveckling<br />
skulle bespara människor tid och öka välfärdens tillgänglighet i Stockholm.<br />
Staden<br />
Bygg en tätare och högre <strong>stad</strong><br />
Inner<strong>stad</strong>en har ett sammanvävt gatunät där det är möjligt att använda en<br />
stor mängd olika rutter för att ta sig från en punkt till en annan. Moder-<br />
190<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
nismens <strong>stad</strong>sdelar planerades däremot som självförsörjande enheter, ofta<br />
med bara en eller ett fåtal vägar därifrån. Framtidens <strong>stad</strong> måste byggas så<br />
att inner<strong>stad</strong>en blir större. Om förorten ska kunna bli <strong>stad</strong> krävs ett sammanhängande<br />
gatunät, där nya gator öppnas och nya möjligheter skapas för<br />
människor att röra sig till och från bo<strong>stad</strong> och arbete. På så sätt kan pendlingsberoendet<br />
brytas och ersättas av en mer kontinuerlig och tät <strong>stad</strong>sväv.<br />
En tät <strong>stad</strong> behöver inte nödvändigtvis vara en hög <strong>stad</strong>. Det finns ett dock<br />
ett värde i att långsiktigt beakta behoven av att möjliggöra också högre<br />
bebyggelse när Stockholm växer. Dels då högre bebyggelse möjliggör för<br />
fler människor att bo på samma begränsade yta, dels då det i sin tur skapar<br />
bättre grund för såväl kollektivtrafik som offentlig och annan service. I en<br />
<strong>stad</strong> som Stockholm, där mark i centrala lägen är en bristvara är detta viktigt<br />
att beakta.<br />
Bygg blandat<br />
Mycket av <strong>stad</strong>sbyggnadspolitiken fokuserar på bo<strong>stad</strong>sbyggande. Det är bra,<br />
men det behövs också fler lägen för växande företag och andra verksamheter.<br />
Om fler naturliga lägen skapas för fler arbetsplatser på andra ställen än i city<br />
sparas också pendlingstid. Då menas inte industriområden, utan genom att<br />
fler lokaler skapas i levande <strong>stad</strong>smiljöer. I dag är billiga lokaler i spännande<br />
<strong>stad</strong>smiljöer en bristvara.<br />
Själva uttrycket ”bo<strong>stad</strong>sområde” är något som för tankarna fel och i själva<br />
verket en rest av modernismens planering där olika <strong>stad</strong>sfunktioner skulle<br />
skiljas från varandra. I dess ställe måste politiken mer fokusera på att möjliggöra<br />
nya ”<strong>stad</strong>sdelar”. I den framtida <strong>stad</strong>splaneringen behöver mer tanke<br />
ägnas åt att planera och möjliggöra för en mer blandad bebyggelse, där<br />
bostäder, kontor, lokaler, service och annan verksamhet tidigt finns med i<br />
den sammanhängande idén om den kommande bebyggelsen. Det ger en mer<br />
levande, tidssmart och för människor nära <strong>stad</strong>.<br />
Stadsplanera för människor<br />
I tanken om tiden och <strong>stad</strong>en går det inte att undgå att reflektera över<br />
hur bilen tillåts ta stort utrymme i <strong>stad</strong>splaneringen. Faktum är att bilen,<br />
till skillnad från människan, faktiskt har ett en särskild norm som strängt<br />
beaktas vid nybyggen. Denna kallas parkeringstal eller p-tal och säger hur<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 191
mycket parkeringsyta som ska byggas för varje ny bo<strong>stad</strong>. Inför en framtid<br />
där behoven av bil minskar på grund av utbyggd kollektivtrafik med mera,<br />
där bilar inte <strong>län</strong>gre är statussymboler och där unga inte <strong>län</strong>gre äger sin egen<br />
bil – inför en sådan framtid är det högst rimligt att börja ta hänsyn till annat<br />
och för människor kanske centralare behov än egna parkeringsplatser vid<br />
<strong>stad</strong>sutveckling och byggande.<br />
För att uppmuntra och underlätta för människor att leva miljövänligt, tidseffektivt<br />
och grönt bör därför ett t-tal som mäter nya bostäders avstånd till<br />
kollektivtrafik införas. På så vis kan vi bättre nyttja kollektivtrafiknära lägen<br />
och även bättre dimensionera parkeringsytor efter behov. Samtidigt bör<br />
dagens p-norm differentieras så att den anpassas till lägenhetens storlek. Till<br />
sist bör också ett g-tal införas för att fånga andelen rekreationsytor i form<br />
av parker, innergårdar etcetera vid byggnation för att säkerställa en attraktiv<br />
<strong>stad</strong>smiljö med gröna oaser.<br />
T-talet och g-talet kan användas som beslutsunderlag vid nybyggnation för<br />
att prioritera bo<strong>stad</strong>sbyggande nära kollektivtrafik och gröna miljöer, men<br />
också som drivkraft för att utveckla både kollektivtrafiken och grönområden<br />
i anslutning till befintliga bo<strong>stad</strong>sområden eller i samband med utvecklingen<br />
av nya.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta att uttala<br />
att tunnelbanan är ryggraden i <strong>Stockholms</strong> kollektivtrafik och måste<br />
1<br />
renoveras samt byggas ut,<br />
att möjligheten för cyklister att cykla mer obrutet, komma fram snab-<br />
2<br />
bare och kunna färdas säkrare bör förstärkas,<br />
att sjötrafik bör inrättas för att underlätta trafiken under ombyggna-<br />
3<br />
den av Slussen, men även prövas för att skapa nya förbindelser<br />
mellan andra delar av Stockholm,<br />
att viktiga investeringar i infrastrukturen måste kunna ske med<br />
4<br />
kortare byggtid och att OPS därför bör prövas som finansieringslösning<br />
vid bygget av Österleden,<br />
att gatuparkering bör avgiftsbeläggas och boendeparkeringsavgift in-<br />
5<br />
föras med differentierade avgifter, där större trängsel i gaturummet<br />
ger högre avgifter,<br />
Stockholm Parkering bör användas aktivt som verktyg för att styra<br />
att 6<br />
192<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
att 7<br />
att 8<br />
att 9<br />
att 10<br />
att 11<br />
att 12<br />
parkeringspolitiken i önskvärd riktning mot bland annat ökad<br />
tillgång till parkeringsgarage,<br />
offentliga förvaltningar bättre bör svara upp mot människors<br />
behov och att förvaltningarnas medborgarservice därför bör hålla<br />
öppet före kontorstid samt kvällar och/eller helger,<br />
ett system med personliga välfärdsguider bör prövas inom <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong>,<br />
information och kontaktmöjligheter för välfärdstjänster i Stockholm,<br />
oavsett om de är i kommunal eller landstingsregi, bör samlas<br />
på en webbportal,<br />
Stockholm bör byggas tätare, inner<strong>stad</strong> såväl som ytter<strong>stad</strong>, och<br />
högre byggnationer möjliggöras,<br />
Stockholm <strong>stad</strong> bör planera och möjliggöra för en mer blandad<br />
bebyggelse i såväl inner<strong>stad</strong> som ytter<strong>stad</strong> för en mer levande, tids<br />
smart och för människor nära <strong>stad</strong> samt<br />
t-tal som mäter avstånd till kollektivtrafik och g-tal som mäter andelen<br />
rekreationsytor i närheten bör införas för nya bostäder och<br />
att dagens p-norm bör differentieras så att den anpassas till lägenhetens<br />
storlek.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 193
PROPOSITION 6<br />
TILLVÄXT: STOCKHOLM – DEN LEDANDE TILLVÄXT-<br />
REGIONEN I EUROPA<br />
Inledning<br />
Företagsamheten har vuxit fram under lång tid. I början av 1900-talet blir<br />
Stockholm centrum för många företagsetableringar. Huvudkontor flyttar<br />
till huvud<strong>stad</strong>en och dess omedelbara närhet. Aga satsar på gasutvinning<br />
och distribution på Lidingö. Atlas Copco lokaliserar sina industrilokaler till<br />
Nacka och här utvecklas anläggnings- och gruvutrustning. Ericsson, världens<br />
största telekombolag, etablerar sitt huvudkontor vid Telefonplan.<br />
Hand i hand med utvecklingen har <strong>Stockholms</strong> befolkning vuxit. Att människor<br />
söker sig till vår <strong>stad</strong> beskrivs ibland som ett problem. I grund och<br />
botten är det dock alltid mycket positivt att människor uppskattar <strong>Stockholms</strong><br />
attraktionskraft. Fler invånare underlättar för företag att hitta rätt<br />
kompetens och skapar bättre förutsättningar för nya idéer att växa fram,<br />
vilket ger en större hemmamarknad där nya produkter kan utvecklas.<br />
Samtidigt innebär hög inflyttning inte med automatik att en <strong>stad</strong> utvecklas<br />
fördelaktigt. Många städer har inte lyckats möta tillväxtutmaningarna, utan<br />
har till slut stagnerat som följd. Tillväxten behöver ske på ett sätt som är<br />
långsiktigt hållbart både för människor och natur. Kommunikationer måste<br />
byggas ut för att klara av befolkningsökningen och var ska alla människor bo<br />
någonstans?<br />
Stockholm har de senaste åren mottagit flera internationella utmärkelser<br />
för sitt arbete med tillväxtfrågor. Konsultföretaget PwC sammanställer varje<br />
år en rapport kallad Cities of Opportunity. Den väger samman ett 60-tal<br />
faktorer inom tio områden. I rapporten för 2012 hamnar Stockholm på en<br />
femteplats bland 27 storstäder världen över. När det gäller till exempel innovation<br />
rankas Stockholm på första plats. Detsamma gäller för livskvalitet.<br />
På minussidan återfinns en mindre flexibel arbetsmarknad, höga skatter på<br />
arbete och relativt få flygavgångar.<br />
194<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Samtidigt ökar den globala konkurrensen. Många större koncerner väljer<br />
inte <strong>län</strong>gre mellan olika orter i Sverige när de ska förlägga en verksamhet.<br />
Numera står valet snarare mellan Stockholm och andra huvudstäder i Europa.<br />
Parallellt växer medvetenheten i övriga Europa om att konkurrenskraften<br />
behöver stärkas.<br />
Mot den bakgrunden kan fem utmaningar nämnas av särskild vikt för <strong>Stockholms</strong><br />
framtida tillväxt.<br />
Tillväxt i samklang med natur och miljö<br />
Att människor söker sig till Stockholm, är ett kvitto på dess attraktionskraft.<br />
Samtidigt innebär ökad befolkning att kraven skärps på att tillväxten sker<br />
på ett miljömässigt hållbart sätt. Det gäller kanske särskilt för Stockholm,<br />
där turister under decennier har imponerats av den vackra naturen och rena<br />
miljön.<br />
Följderna kan inte isoleras till en enskild reform, utan påverkar en lång rad<br />
olika samhällsområden. Kommunikationer, bo<strong>stad</strong>sbyggande och tillgång till<br />
återvinningscentraler, är bara några exempel på viktiga faktorer för att göra<br />
tillväxten långsiktigt hållbar.<br />
Stockholm ska ha Sveriges bästa skolor<br />
Stockholm står inför en betydande utmaning att lyckas hitta rätt kompetenser<br />
för att möta behoven från ett växande näringsliv. Paradoxalt nog<br />
står samtidigt många helt utanför arbetsmarknaden. Nyckeln till att trygga<br />
kompetensförsörjningen finns i skolan. Där läggs mycket av grunden till<br />
såväl arbetsliv, kreativitet som nya innovationer. Reformer på skolområdet är<br />
därför inte enbart en välfärdsfråga, utan i lika hög grad en satsning på ökad<br />
tillväxt.<br />
Ändå lämnar för många elever grundskolan utan fullständiga betyg. I <strong>Stockholms</strong><br />
kommun återfinns 67 kommunala hög<strong>stad</strong>ieskolor. I 17 av dessa är<br />
gymnasiebehörigheten lägre än 70 procent. Samtidigt ser vi stora betygsskillnader<br />
mellan såväl olika skolor som elever.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 195
Ett företagsklimat i världsklass<br />
I Stockholm ska varje företag, litet som stort, behandlas som ett potentiellt<br />
tillväxtföretag. Till skillnad från flera av <strong>Stockholms</strong> konkurrenter, har<br />
företag som startas i Sverige ingen stor hemmamarknad att luta sig mot. Det<br />
ställer krav på att lyckas internationalisera nystartade innovativa företag.<br />
Tillgång till riskkapital är en viktig faktor i sammanhanget.<br />
I Svenskt Näringsliv årliga ranking av hur företagsklimatet utvecklas, har<br />
Stockholm gjort en imponerande klättring från plats 94 år 2007 till plats<br />
23 år 2012. Betygen är godkända men däremot inte fullt lika höga avseende<br />
kommunens service till företagen (plats 120). Placeringen är även lägre för<br />
tillämpning av lagar och regler (plats 134), skolans attityder (plats 132),<br />
samt kommunala tjänstemäns attityder (plats 123).<br />
Klimatsmarta kommunikationer<br />
I takt med att <strong>Stockholms</strong> växer med två fullsatta SL-bussar om dagen,<br />
kommer alltfler invånare att behöva ta sig fram och tillbaka till arbetsplatser,<br />
skolan och bo<strong>stad</strong>en. För att Stockholm ska kunna fortsätta utvecklas på ett<br />
hållbart sätt behöver vi en genomtänkt infrastruktur där såväl människor<br />
som varor kan förflyttas på ett miljövänligt sätt.<br />
Stora investeringar har gjorts, men fortfarande finns kapacitetsproblem både<br />
på vägar och spår. Brister i transportinfrastrukturen gör också att det är svårt<br />
att planera för nya bostäder i vissa områden. Samtidigt undviker många<br />
företag att etablera sig där kommunikationerna är dåliga.<br />
Ingen tillväxt utan tak över huvudet<br />
Bristen på bostäder i Stockholm utgör en bromskloss för tillväxten på såväl<br />
kort som lång sikt. Enligt <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>s bo<strong>stad</strong>sförmedling är kötiden till<br />
för en lägenhet i inner<strong>stad</strong>en i snitt fyra till sju år. I många andra europeiska<br />
storstäder kan man hitta hyreskontrakt till förstahandsboende inom loppet<br />
av ett par veckor. Därmed riskerar vi att duktiga studenter, toppforskare och<br />
nyckelspelare i näringslivet tackar nej till jobb- och utbildningserbjudanden<br />
för att de inte har någonstans att bo.<br />
Stärkt individklimat<br />
Synen på vad som definierar ett gott klimat för företag och innovationer, har<br />
196<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
förändrats över tid. Tidigare talades närmaste uteslutande om företagsklimat.<br />
Idag visar forskning att det inte tillräckligt utan att individklimatet är lika<br />
betydelsefullt. För att kunna attrahera kompetens utifrån, är det avgörande<br />
att Stockholm är en <strong>stad</strong> människor kan trivas i.<br />
Flera undersökningar visar att Stockholm redan idag ligger långt framme i<br />
att erbjuda ett gott individklimat. Det är viktigt att fortsatt utveckla denna<br />
position. För detta krävs ett förhållningssätt där satsningar på individklimat<br />
som investeringar i tillväxt. Exempel på sådana är korta pendlingstider,<br />
tillgång till bostäder, välfungerade välfärdsverksamheter, god närmiljö samt<br />
rikligt utbud av kultur, nöjen, restauranger och andra fritidsaktiviteter.<br />
Framtidsprogram för fler bostäder<br />
Med nuvarande projekteringar beräknas det bo omkring tre miljoner människor<br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> år 2050. Det innebär att nya bostäder behöver byggas<br />
åt närmare en miljon människor över de kommande årtiondena.<br />
En verkningsfull politik innebär inte bara att ett stort antal bostäder behöver<br />
byggas, utan också att det byggs olika typer av bostäder. Helt nya <strong>stad</strong>sområden<br />
behöver skapas, till exempel det Västra City som är tänkt att ta form<br />
vid Centralstationen. Samtidigt måste upprustningen fortsätta av miljonprogramsområdena<br />
för att skapa en trivsam och sammanhållen <strong>stad</strong>.<br />
Befolkningstillväxten ställer krav på att använda <strong>stad</strong>ens ytor effektivt. Vi<br />
ser positivt på sammanhållande <strong>stad</strong>sdelar i Stockholm, med tät bebyggelse,<br />
hög trivsamhet, stort miljötänkande samt hög grönytefaktor. De pågående<br />
program-, plan- och utredningsarbetena för hur en fortsatt förtätning och<br />
nybyggnation kan ske i närförort och ytter<strong>stad</strong>en behöver påskyndas. Därtill<br />
bör kommunerna följa upp sin tillämpning av nya Plan- och bygglagen och<br />
befintligheten av eventuella särkrav som utgör hinder för att bygga.<br />
Nya initiativ behövs på nationell nivå för att långsiktigt möta bo<strong>stad</strong>sutmaningarna.<br />
Gällande bullerregler måste anpassas efter en modern stor<strong>stad</strong> och<br />
det regelverk som påverkar byggandet av student- och ungdomsbostäder<br />
moderniseras. Hyressättningen ska utgöra ett skydd mot oskäliga hyreshöjningar<br />
men samtidigt spegla viktiga faktorer som läge och standard.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 197
Fler hållbara <strong>stad</strong>sdelar<br />
För att nå en vision om en huvud<strong>stad</strong> i världsklass bör vi i vår fortsatta<br />
planering av <strong>stad</strong>en uttalat arbeta mer med hållbara <strong>stad</strong>sdelsprofiler. Staden<br />
som landägare kan arbeta genom markanvisningsprocesser, markpriser och<br />
tomträttsavgälders nivåer, avgifter och kostnader för byggbolag samt miljökrav<br />
i exploateringsavtal.<br />
Med hållbara <strong>stad</strong>sdelar menar vi ett område som innehåller bland annat en<br />
klimatanpassad utom- och inomhusmiljö, energieffektiva byggnader med<br />
förnybar energi och smarta elnät, kretslopp för vatten, avfall och energi.<br />
Samtidigt måste det finnas en mångfald av hållbara transporter: till exempel<br />
utbyggda cykelbanor, kollektivtrafik och möjlighet att ladda elbilar.<br />
Blanda bostäder och kommersiell verksamhet<br />
<strong>Stockholms</strong> byggmönster har förändrats över tid. Under 1950-talet skapades<br />
den så kallade ABC-<strong>stad</strong>en som kommit att prägla många delar av<br />
Stockholm. Med tiden följde utbyggnaden av de tydligt funktionsseparerade<br />
miljonprogramsområdena. Tanken var att man skulle bo på ett ställe, arbeta<br />
på ett annat och handla i ett tredje.<br />
När framtidens Stockholm byggs bör en bättre blandning mellan bostäder,<br />
skolor, arbetsplatser och kommersiell verksamhet eftersträvas. En tät och<br />
blandad <strong>stad</strong> skapar både trevligare atmosfär och bättre förutsättningar för<br />
kommersiell verksamhet. Staden kan underlätta denna utveckling på flera<br />
sätt. Ett exempel är att i högre grad ställa krav i byggloven på att skapa affärslokaler<br />
<strong>län</strong>gst ned i nyproducerade bo<strong>stad</strong>shus. Dessa kan sedan nyttjas<br />
som mindre butiker, caféer eller andra serviceinrättningar.<br />
Utbyggda kommunikationer<br />
För att Stockholm ska kunna växa uthålligt behövs en ordentlig utbyggnad<br />
av kollektivtrafiken avseende buss-, tvärbane- och tunnelbanelinjer samt<br />
pendeltåg och spårväg. Därtill ställs krav på nya tvärförbindelser för att till<br />
exempel transportera sig mellan tunnelbanelinjerna på ett snabbt och smidigt<br />
sätt.<br />
Allteftersom <strong>stad</strong>en får fler invånare som bor <strong>län</strong>gre ut från city men ändå<br />
jobbar i <strong>stad</strong>ens centrum behöver Stockholm även en förbättrad framkom-<br />
198<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
lighet på vägarna genom ett utbyggt vägnät. Bland annat saknas förbifarter<br />
runt inner<strong>stad</strong>en, som också skulle behöva kompletteras med en ringled så<br />
att tung trafik inte behöver trafikera citykärna i onödan.<br />
Båtpendling<br />
Stockholm har goda förutsättningar att på ett mycket mer effektivt sätt utnyttja<br />
transportmöjligheterna över vatten. Fördelen med att använda sjöfart<br />
som transportslag är att den fungerar bra med stöd av en lite mindre omfattande<br />
infrastruktur. Arbetspendling till sjöss är även ett miljövänligt och<br />
charmigt sätt att förflytta sig på och kan fungera utmärkt som ett komplement<br />
till övrig kollektivtrafik.<br />
Några framgångsfaktorer är bland annat regelbundna avgångar i rusningstider,<br />
snabbgående pendelbåtar, centrala på- och avstigningsplatser som gärna<br />
ligger i anslutning till knytpunkter för annan kollektivtrafik och att SLkortet<br />
kan utnyttjas för transporterna. Med arbetsvänliga båtpendlingstider<br />
kommer fler resenärer att ställa bilen hemma på morgonen.<br />
Bättre förutsättningar för cykeln<br />
Idag är cykel ett populärt, miljövänligt och smidigt sätt att ta sig fram på.<br />
Arbetspendling med cykel är därför ett viktigt inslag i <strong>Stockholms</strong> framtida<br />
hållbara <strong>stad</strong>sutveckling. En viktig åtgärd är därför att bygga ut och säkra<br />
cykelbanorna så att man lätt kan transportera sig under alla tider på dygnet<br />
och alla tider på året. Dessa cykelstråk kan med fördel läggas en bit från<br />
vägen för att undvika annan trafik.<br />
För att skapa bättre framkomlighet kan särskilda ”expressbanor” skapas där<br />
cyklister kan färdas i högre hastigheter utan risk att köra på andra medtrafikanter.<br />
Andra åtgärder kan vara att installera cykelpumpar på fler lättåtkomliga<br />
ställen och att namnge cykelstråken så att cyklisterna vet vilka vägar som<br />
leder vart.<br />
Fler direktlinjer till och från Arlanda<br />
Den framtida utvecklingen för Arlanda med fler direktlinjer är avgörande<br />
för <strong>Stockholms</strong> attraktivitet och möjlighet till fortsatt tillväxt och global<br />
konkurrens. En större tillgänglighet underlättar även för en växande besöksnäring<br />
samt fler företag och fler investeringar i Stockholm.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 199
I en rapport från Länsstyrelsens konstateras att tio nya direktlinjer skulle<br />
generera stora vinster för passagerarna i form av kortare restider och fler<br />
möjliga destinationer. Det skulle också bidra till regionens tillväxt till ett<br />
värde motsvarande ungefär en halv miljard kronor i produktion. De städer<br />
som analyserats är bland andra San Francisco i USA, Shanghai i Kina och<br />
Sao Paolo i Brasilien.<br />
Tydliga mål för företagande<br />
Även om ingen kan bestämma antalet nya företag som i framtiden ska startas<br />
eller hur många företag som ska anställa ytterligare en medarbetare, har <strong>stad</strong>ens<br />
tillväxtarbete stor inverkan på utvecklingen. <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> bör därför<br />
ställa upp tydliga mål kopplat till företagande och entreprenörskap för varje<br />
mandatperiod. Liknande målsättningar finns redan idag till exempel för hur<br />
många bostäder som ska byggas. Exempel på parametrar att utvärdera kan<br />
vara:<br />
• Hur många nya företag som ska startas<br />
• Hur många företagare som ska ges service<br />
• Överlevnadsgraden efter tre år för nystartade företag<br />
• Tillväxten i identifierade nyckelbranscher<br />
Servicegarantier för tillståndsgivning<br />
Att söka tillstånd kan vara en tungrodd process. Ett led i att utveckla servicen<br />
till småföretag bör vara att utfästa servicegarantier kopplade till olika<br />
tillsynsområden. Det företag som söker ett tillstånd i <strong>Stockholms</strong> kommun<br />
ska kunna räkna med att få besked inom en viss tid. Exempel på sådana<br />
tillstånd är markupplåtelser, serveringstillstånd, miljö- och hälsoskyddstillsyn<br />
samt brandtillsyn. Servicegarantierna kan även gälla olika former av tillsyn,<br />
rådgivning samt återkoppling till företagaren.<br />
En ordentlig genomlysning bör göras i syfte att införa kommunala servicegarantier<br />
på många fler områden. Om garantin inte följs kan exempelvis<br />
avgiften för tillståndet eller lovet nedsättas eller utgå.<br />
Engelska som språk vid kontakt med förvaltningar<br />
Det ska vara enkelt att ta steget från affärsidé till att starta eget i Stockholm.<br />
Många människor som bär på en affärsidé har inte nödvändigtvis vuxit upp<br />
200<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
i Sverige eller talar det svenska språket. Det kan ställa till med problem i<br />
kontakt med myndigheter och förvaltning.<br />
Av flera skäl är det inte rimligt att erbjuda service och handläggning på alla<br />
de språk som finns representerade i Stockholm. Däremot är det rimligt att<br />
engelska alltid kan användas som språk vid kontakt med förvaltningar inom<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>.<br />
Utbyggda företagslotsar<br />
Den företagare som behöver rådgivning kan redan idag vända sig till företagslotsen.<br />
Systemet fungerar i stort sett väl men kan utvecklas. Lotsen<br />
bör utöver att vid förfrågan erbjuda företagen information om vilka regler<br />
som gäller för deras verksamhet, även kunna ha en samordnande roll vid<br />
handläggningen av ett företags olika tillståndsärenden och vara pådrivande i<br />
beslutsprocessen.<br />
Mer Ung Företagsamhet i skolan<br />
Stockholm behöver fler invånare som redan i unga år får upp ögonen för<br />
entreprenörskapets möjligheter. En del i skolans kunskapsuppdrag är att<br />
informera om vad det innebär att starta, driva och utveckla företag.<br />
Ett bra koncept är Ung Företagsamhet (UF) som gör betydelsefulla insatser<br />
för att få gymnasieelever att våga tänka nytt och utveckla affärsidéer. Genom<br />
konceptet UF-företagande ges elever på gymnasiet möjlighet att driva ett<br />
eget företag under ett läsår. I arbetet ingår att komma på en egen affärsidé,<br />
skriva en affärsplan, sälja sin vara eller tjänst och utvärdera året genom att<br />
skriva en årsredovisning. Undersökningar visar att närmare var fjärde UFelev<br />
startar företag i vuxen ålder.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta att uttala<br />
att goda förutsättningar för ökad tillväxt ställer krav på fler områden<br />
1<br />
än traditionell tillväxtpolitik och att individklimatet i Stockholm<br />
därför bör fortsätta att stärkas<br />
att bo<strong>stad</strong>sbristen bör mötas med ett samlat framtidsprogram för fler<br />
2<br />
nya bostäder med insatser på såväl lokal som nationell nivå<br />
att Stockholm bör fortsätta arbetet med hållbara <strong>stad</strong>sdelsprofiler vid<br />
3<br />
planeringen av nya <strong>stad</strong>sdelar<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 201
att 4<br />
att 5<br />
att 6<br />
att 7<br />
att 8<br />
att 9<br />
att 10<br />
att 11<br />
att 12<br />
att 13<br />
202<br />
en god blandning mellan bostäder, skolor, arbetsplatser och kommersiell<br />
verksamhet bör eftersträvas när framtidens Stockholm<br />
byggs<br />
för att Stockholm ska kunna växa uthålligt behövs en ordentlig<br />
utbyggnad av kollektivtrafiken, liksom förbättrad framkomlighet<br />
på vägarna genom ett utbyggt vägnät.<br />
Stockholm har goda förutsättningar att på ett mycket mer effektivt<br />
sätt utnyttja transportmöjligheterna över vatten, varför arbets-<br />
pendling med båt på <strong>Stockholms</strong> vatten bör underlättas<br />
cykeln ska ses som en naturlig del av transportsystemet och förutsättningarna<br />
för att tryggt och snabbt ta sig fram på cykel bör<br />
förbättras.<br />
fler flyglinjer direkt till och från Arlanda bör möjliggöras då det är<br />
väsentligt för <strong>Stockholms</strong> framtida tillväxt<br />
mätbara kvantitativa mål bör införas för den samlade utvecklingen<br />
inom företagande och entreprenörskap i Stockholm<br />
för att ytterligare utveckla servicen till framförallt mindre företag<br />
bör ett system med kommunala servicegarantier tas fram<br />
i en internationell stor<strong>stad</strong> som Stockholm bör engelska kunna<br />
användas som språk vid kontakt med <strong>stad</strong>ens förvaltningar<br />
företagslotsar bör kunna ha en mer samordnande roll vid handläggningen<br />
av ett företags olika tillståndsärenden och vara på-<br />
drivande i beslutsprocessen.<br />
eftersom Stockholm behöver fler invånare som redan i unga år får<br />
upp ögonen för entreprenörskapets möjligheter, bör fler elever<br />
delta i Ung Företagsamhet<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
PROPOSITION 7<br />
TILLIT – SKOLA: EN MODERN SKOLA FÖR ALLA BARN<br />
OCH UNGA I STOCKHOLM<br />
Inledning<br />
Skolan lägger grunden för att varje barns möjlighet att utvecklas utifrån sin<br />
egen vilja och förmåga. Skolan ska fungera som en språngbräda för alla barn<br />
och ungdomar, oavsett om man kommer från ett hem med eller utan studietradition,<br />
och ge dem möjlighet att uppfylla sina drömmar.<br />
Genom att säkerställa att alla <strong>Stockholms</strong> elever har tillgång till en bra skola<br />
ser vi till att dagens barn och ungdomar ges möjlighet att förverkliga sina<br />
drömmar och möta morgondagens arbetsliv. Skolan bör vara en trygg plats<br />
som möter alla elever oavsett om man har lätt eller svårt för att lära.<br />
<strong>Stockholms</strong> skolor ska bäras upp av kunniga, engagerade och uppskattade<br />
lärare samt ett tydligt och demokratiskt ledarskap från självständiga rektorer.<br />
Alla elever ska mötas av höga förväntningar och tydliga krav. Var och en ska<br />
få regelbunden återkoppling om hur det går. Alla ska uppmuntras och belönas<br />
för bra arbete, men också få uppmuntran och stöd när den egna viljan<br />
eller förmågan inte räcker till. Undervisningen ska vara flexibel och möta<br />
varje elev och hans eller hennes behov.<br />
Föräldrar och elever ska ha rätt att välja skola och erbjudas relevant och<br />
tillgänglig information som underlättar valet. De ska vara förvissade om att<br />
oavsett hur de väljer kommer de att hamna på en skola som håller hög kvalitet.<br />
Och om det ändå går snett ska det vara möjligt att välja om.<br />
Mångfald och kvalitet<br />
Alla skolor i Stockholm bör hålla en god kvalitet där alla elever får en bra<br />
utbildning utifrån sina egna förutsättningar. En likvärdig skola som möter<br />
alla barns behov bygger på god kvalitet, mångfald och hög tillgänglighet.<br />
De skolreformer som genomförts sedan början av 1990-talet har skapat en<br />
mångfald av aktörer och pedagogiska metoder. Möjligheten att välja skola<br />
har inneburit att alla elever idag har chansen att få en utbildning som möter<br />
deras förväntningar och behov. Ungdomar har fått möjlighet att komma<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 203
ort från otrygga miljöer och söka sig till nya lugnare skolor samtidigt som<br />
fler kan välja en utbildning som verkligen motsvarar deras intressen. Möjligheten<br />
att välja skola och utbildning har en stark förankring bland människor<br />
i Stockholm.<br />
Samtidigt har spridningen av skolornas genomsnittliga resultat enligt Skolverket<br />
ökat över tid. Detta gäller inte minst Stockholm. För även om exempelvis<br />
andelen elever som är behöriga till gymnasiet är högre i Stockholm än<br />
i övriga storstäder såväl som i riket så skiljer sig de olika delarna av <strong>stad</strong>en åt.<br />
Medan över 95 procent av eleverna i inner<strong>stad</strong>en är behöriga till gymnasiet<br />
finns delar av Stockholm där nästan var fjärde elev saknar betyg i något av de<br />
behörighetsgivande ämnena. Det är dessutom så att mer studiemotiverade<br />
elever – oavsett bakgrund och härkomst – gör mer aktiva val. Detta får konsekvenser<br />
för utbildningens likvärdighet eftersom klasskamraternas motivation<br />
och engagemang påverkar studieresultaten.<br />
Den faktor som enligt Skolverket har ökat påtagligt i betydelse när det gäller<br />
olikheter i den svenska skolan är ut<strong>län</strong>dsk härkomst. Trenden är som allra<br />
tydligast i de svenska storstäderna. En förklaring till detta är att elevernas genomsnittliga<br />
ålder vid invandringen har ökat på senare år. Skolverket pekar<br />
dock på att elever som invandrat före skolstarten presterar på samma nivå<br />
som Sverigefödda elever med ut<strong>län</strong>dsk bakgrund.<br />
Utbildningen är en nyckel för att de som kommer till Sverige ska kunna<br />
integreras i samhället och ges goda möjligheter att skaffa sig kunskaper och<br />
förbereda sig för en framtida arbetsmarknad. <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> bör se över<br />
hur insatserna för nyligen an<strong>län</strong>da personer kan förbättras för att bättre<br />
förbereda dem som är nyan<strong>län</strong>da för den svenska skolan.<br />
Värna och utveckla det fria skolvalet<br />
Svaret på problemet med bristande likvärdighet är inte att inskränka skolvalet,<br />
eller att införa ett kommunalt veto mot etablering av nya skolor. Segregation<br />
handlar framför allt om boende. Segregationen minskar inte för att<br />
barn från en del av <strong>stad</strong>en måste gå i en skola där de bor, snarare tvärtom.<br />
Att gå tillbaka till det Sverige där bo<strong>stad</strong>sadressen helt styrde skoltillhörighet<br />
och där endast de riktigt rika kunde välja skola är inget alternativ. Att kunna<br />
påverka sin egen utbildning, oavsett i vilken del av Stockholm man bor eller<br />
204<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
vilka ens föräldrar är, är en självklarhet. Skolvalet i Stockholm bör vara ett<br />
val mellan många olika högkvalitativa skolor. Alla elever ska kunna välja<br />
mellan många bra skolor. Endast så kan likvärdigheten tryggas. För att alla<br />
elever fullt ut ska kunna använda sig av den möjlighet som skolvalet medför<br />
bör <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> ta ansvar för att skolvalet underlättas så mycket som<br />
möjligt.<br />
Friskolereformen har haft genomgripande betydelse. Den har medfört<br />
verklig valfrihet och inneburit en kvalitetsförstärkning även i de kommunala<br />
skolorna.<br />
Diskussionen om vinst i skolföretag är ett sidospår. Att en skola har vinst<br />
som en bland flera drivkrafter är inte konstigare än att ett företag som bygger<br />
en skola, producerar läromedel eller städar skolans lokaler har det. Däremot<br />
är det avgörande att de fristående skolorna i likhet med de kommunala lever<br />
upp till de höga kvalitetskrav som ställs. Elever och föräldrar ska kunna<br />
känna trygghet i att alla <strong>Stockholms</strong> skolor, oavsett vem som driver dem,<br />
erbjuder en bra utbildning. Fristående skolor står, liksom kommunala skolor,<br />
under statlig tillsyn och ska följa samma regler och leva upp till samma krav<br />
som de kommunala skolorna. Det är viktigt att staten tar sitt tillsynsansvar<br />
på allvar, precis som det är viktigt att en kommun som Stockholm vågar<br />
ingripa mot egna verksamheter som inte håller måttet.<br />
Tydlig information är en förutsättning för goda val och här har studie- och<br />
yrkesvägledarna en viktig roll att fylla. Dessutom skulle <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>s<br />
webbtjänst kunna erbjuda mer information ägnad att underlätta föräldrars<br />
och elevers val: till exempel vilka resultat som uppnåtts på en skola, vilken<br />
huvudsaklig pedagogik som används, klasstorlek med mera. Man borde i<br />
anslutning till detta även kunna få ta del av Skolinspektionens senaste<br />
granskningar.<br />
God kvalitet i skolan bygger på att skolor sprider och utvecklar nya metoder<br />
och pedagogiska koncept. Det här gäller såväl inom den enskilda skolan som<br />
mellan skolorna.<br />
Säkrare prognoser och bättre planering<br />
En annan utmaning är förenad med att Stockholm växer så det knakar. Fram<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 205
till år 2020 ökar antalet barn i ålder 5-16 år med 27 000. Och antalet skolplatser<br />
måste växa i samma takt som antalet elever.<br />
Redan idag lider <strong>Stockholms</strong> skolor av växtvärk. Många föräldrar prioriterar<br />
en bra en skola i närheten av där man bor, särskilt när barnen är yngre. Det<br />
uppstår alltför ofta problem med fulla kommunala skolor där föräldrars och<br />
elevers önskemål om en bra skola nära bo<strong>stad</strong>en inte kan tillgodoses. Man<br />
ska inte underskatta svårigheterna med att göra prognoser av behovet av<br />
skolplatser – men i en växande <strong>stad</strong> måste planering och framförhållning<br />
hela tiden blir bättre och prognosverktygen vässas.<br />
Lärare och skolledning<br />
Grunden för en likvärdig skola med god kvalitet ligger hos lärarna. I princip<br />
all pedagogisk forskning är ense om att lärarnas betydelse är central för möjligheten<br />
att säkra en bra utbildning som når alla. För att säkra en motiverad<br />
lärarkår bör stort fokus ligga på såväl möjligheter till vidareutbildning som<br />
möjligheter till karriär och lönelyft.<br />
Stockholm bör vara en av Sveriges absolut bästa kommuner när det gäller<br />
att erbjuda sina lärare den vidareutbildning och kompetensutveckling som<br />
behövs för att säkerställa god kvalitet. På så sätt ser Stockholm dessutom till<br />
att läraryrket är attraktivt och erbjuder utvecklingsmöjligheter genom hela<br />
yrkeslivet. Goda lärare blir ofta goda förebilder. Vi bör därför se till att bra<br />
lärare vill söka sig till att <strong>Stockholms</strong> alla skolor.<br />
De karriärtjänster som Alliansen har infört kan vara ett första steg. Karriärtjänsterna,<br />
förstelärare och lektor, skapar fler möjligheter till karriär och<br />
lönelyft för lärare som vill ta på sig ett större ansvar för att exempelvis coacha<br />
andra lärare, ansvara för lärarstuderande eller bedriva forskning som stärker<br />
undervisningen.<br />
<strong>Stockholms</strong> lärare bör ha en bra lönenivå och goda möjligheter till en bra<br />
löneutveckling. Det bör finnas incitament för lärare som ser till att höja<br />
sina elevers studieresultat. Dessa incitament kan vara av olika slag, exempel<br />
kan vara flexiblare arbetstid och ökade möjligheter till fortbildning. De bör<br />
utgå från elevernas utveckling och vara extra tydliga ifall elevernas resultat<br />
förbättras i skolor där en stor del av elevkullarna inte når de uppsatta målen<br />
206<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
för exempelvis behörighet till gymnasieskolan. Detta kräver opartiska och<br />
effektiva metoder för att sätta betyg och följa upp elevernas utveckling.<br />
Ett system för premiering av skolor som förbättrar sina resultat bör också tas<br />
fram, det är viktigt att resultatet av ett målmedvetet förändringsarbete kommer<br />
alla på skolan till del.<br />
Lärarutbildningen bör förändras i grunden. Den nya lärarutbildning som<br />
alliansregeringen sjösatt kan avhjälpa en del av de kompetensproblem som<br />
finns i dag, men vi måste vara öppna för alternativa utbildningsvägar för<br />
lärare. Det ligger en paradox i att de flesta är överens om att lärarutbildningen<br />
inte håller måttet - detta samtidigt som det krävs genomgången sådan<br />
utbildning för tillsvidareanställning som lärare. Fristående lärarutbildningar<br />
kan vara en väg framåt det finns aktörer som är intresserade av att starta<br />
sådana.<br />
Lärarna måste också avlastas en stor del av de administrativa uppgifter de i<br />
dag har. Det är inte rimligt att högt utbildad pedagogisk personal ägnar upp<br />
emot en tredjedel av sin arbetstid åt administrativa uppgifter. Den pedagogiska<br />
funktionen måste renodlas, lärare måste få vara lärare.<br />
Skolledarna har en oerhört viktig roll för skolornas utveckling och resultat.<br />
Här har <strong>stad</strong>en ett stort ansvar när det gäller rekrytering. Rektorer på kommunala<br />
skolor måste ges större möjlighet att planera sin verksamhet både<br />
pedagogiskt och ekonomiskt. I fråga om ekonomin måste rektor få prioritera<br />
medel mellan olika områden och över flera verksamhetsår.<br />
Kvalitetskontroll<br />
Fler nationella prov och ett nytt betygssystem har förbättrat möjligheterna<br />
att följa upp elevernas utveckling samtidigt som det blivit lättare att identifiera<br />
elever som är i behov av särskilt stöd. I detta arbete är det viktigt att<br />
kvalitetssäkra betygen och den uppföljning som ges. För att ytterligare bidra<br />
till att betyg kvalitetssäkras bör <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> utvärdera möjligheterna till<br />
att införa en <strong>stad</strong>sgemensam rättning av exempelvis nationella prov vilket<br />
stärker opartiskheten i rättningen. Eleverna ska kunna känna trygghet i att<br />
deras utveckling och kunskaper bedöms och betygssätts på ett korrekt och<br />
opartiskt sätt. Genom att inrätta <strong>stad</strong>sgemensam rättning avlastas också<br />
lärare från administration och kan ägna mer tid åt undervisning.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 207
Läxhjälp<br />
Alla skolor i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> ska erbjuda läxhjälp till de elever som önskar<br />
och behöver det. Fler elever bör ges möjlighet att göra läxorna under tiden<br />
på fritids och vi bör vara drivande för att öka andelen utbildade pedagoger<br />
inom ramen för fritidsverksamheten för att kunna fortsätta utveckla den<br />
pedagogiska verksamheten. Vår ambition att erbjuda läxhjälp till dem som så<br />
önskar bör genomföras tillsammans med fristående organisationer och bör<br />
inte vara ett hinder eller försvåra för de organisationer som vill bidra till att<br />
förbättra utbildningen i Stockholm.<br />
Skolan behöver goda förebilder. Detta är inte minst viktigt för elever som<br />
kommer från hem med en svagare studietradition. Genom bra lärare och<br />
andra förebilder, som läxhjälpare eller andra personer som knyts till elevernas<br />
utbildning, får fler elever möjligheten att utvecklas och nå målen i skolan<br />
även om stödet hemifrån ser olika ut.<br />
Sommarskola och lördagsgymnasium<br />
Alltför många barn och ungdomar i grundskolan går på sommarlov utan<br />
att ha klarat målen. Och alltför många lämnar grundskolan utan tillräckliga<br />
betyg för att komma in på gymnasiet. Ett sätt att möta detta är att använda<br />
delar av sommarlovet till extra undervisning. Detta sker redan i dag i Stockholm,<br />
och här finns en bra grund att bygga vidare på. Vi vill se en satsning<br />
på sommarkollo som i första riktar sig till elever som riskerar att inte klara<br />
sig vidare till gymnasiet. Ju bredare en sådan insats kan göras, och ju tidigare<br />
den kan sättas in, desto bättre.<br />
Dessutom bör extra undervisning under helger – det som ibland kallas<br />
”lördagsgymnasium” – erbjudas elever som riskerar underkänt eller har fått<br />
underkänt i ett ämne, eller behöver komplettera en kurs.<br />
Entreprenörskap<br />
Entreprenörskap och innovation bör bli naturliga inslag i all utbildning,<br />
oavsett om eleverna läser inom ämnen som naturvetenskap eller vård och<br />
omsorg. Skolan bör uppmuntra elevers kreativa förmågor, skapa kompetens<br />
kring att förstå och hantera förändringsprocesser, skapa förnyelse och ges<br />
möjlighet att utveckla idéer. Allt för att stärka innovationsförmågan bland<br />
<strong>Stockholms</strong> elever och på sätt göra dem mer konkurrenskraftiga för framtiden.<br />
208<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Mattelyft<br />
För att gå vidare och komplettera de satsningar som gjorts för att stärka elevernas<br />
resultat i matematik vill vi införa ett mattelyft. <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> bör<br />
inleda ett samarbete med universitet och högskolor för att kunna utveckla<br />
nya sätt att lära ut matematik. På så sätt stärker vi matematikundervisningen<br />
så att fler kan få möjlighet att nå målen samtidigt som fler kan utveckla sina<br />
matematikkunskaper.<br />
Psykisk ohälsa<br />
Vi bör ta frågan om psykisk ohälsa bland unga på stort allvar. De elever som<br />
mår dåligt bör känna trygghet i att skolan erbjuder stöd och hjälp. Enligt<br />
Psykologförbundet har Stockholm motsvarande en skolpsykolog på 1 000<br />
elever. Samtidigt visar Folkhälsoinstitutet att psykisk ohälsa är vanligt i<br />
många av <strong>Stockholms</strong> skolor.<br />
Vi vill öka tillgängligheten genom att det ska vara enkelt att boka och<br />
komma i kontakt med kurator eller psykolog via exempelvis Internet. Vi vill<br />
också se över möjligheten att införa en elevhälsogaranti där de som inte får<br />
hjälp snabbt har möjligheten att söka sig till psykologer utanför skolhälsovården.<br />
Barn med särskilda behov måste få den hjälp de behöver för att få målen.<br />
Stödinsatser måste sättas in tidigare än vad som ofta är fallet i dag, här som<br />
på många andra skolområden erbjuder Finland intressanta exempel. Skolorna<br />
måste få bättre stöd i arbetet med dessa barn.<br />
Arbetsmiljön i skolan<br />
Skolan är en plats för lärande, men också en arbetsplats. Samma krav måste<br />
ställas på arbetsmiljön i skolan som på andra arbetsplatser. Skolan ska vara<br />
en lugn, trygg och säker miljö att vistas och arbeta i.<br />
Ingen elev ska behöva vara rädd för att gå till skolan. Arbetet mot mobbning<br />
och kränkande behandling är prioriterat. Skolorna i Stockholm ska arbeta<br />
med evidensbaserade metoder mot mobbning och ges de verktyg de behöver<br />
för att skapa lugn och arbetsro för alla. Här räcker inte allmän välvilja och<br />
goda intentioner – som Skolinspektionen konstaterat är en del av de metoder<br />
mot mobbning skolor i dag använder direkt kontraproduktiva.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 209
Modern teknik<br />
I en modern kunskapsskola måste den nya tekniken integreras på samma<br />
sätt som på alla andra moderna arbetsplatser. IT och annan modern teknik<br />
bidrar även till möjligheterna att individualisera undervisningen på ett konstruktivt<br />
sätt. Nyligen beslutades om en välkommen satsning innebärande<br />
att alla gymnasieelever i <strong>Stockholms</strong> skolor får tillgång till en egen dator.<br />
Nu handlar det om att varje skola måste se till att få full utväxling på den<br />
investeringen. I en framtid bör Stockholm gå vidare och göra motsvarande<br />
datorsatsning även för yngre elever.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta att uttala<br />
att1 att2 att3 att4 det fria skolvalet bör värnas och utvecklas<br />
fortbildning för lärare bör utökas<br />
incitament för att premiera duktiga lärare bör tillskapas<br />
skolor som målmedvetet arbetar för att förbättra sina resultat bör<br />
premieras<br />
att5 att6 att7 etablering av fristående lärarutbildningar bör stödjas<br />
<strong>stad</strong>sgemensam rättning av de nationella proven bör införas<br />
<strong>stad</strong>ens prognosverktyg måste förbättras så att antalet skolplatser<br />
bättre kan anpassas till antalet elever<br />
att8 att9 att10 rektorer bör ges ökad frihet att prioritera de resurser de har<br />
alla kommunala skolor i Stockholm bör erbjuda läxhjälp<br />
verksamheten med sommarkollo/sommarskola samt s.k. lördags<br />
gymnasium bör utvecklas<br />
att11 insatserna för att förbereda nyan<strong>län</strong>da för den svenska skolan<br />
måste förbättras<br />
att12 entreprenörskap och innovation bör vara naturliga inslag i all<br />
utbildning<br />
att13 en satsning på matematikundervisningen – ett mattelyft – bör<br />
genomföras<br />
att14 att15 möjligheten att införa en elevhälsogaranti bör utredas<br />
enbart evidensbaserade metoder mot mobbning bör användas i<br />
<strong>Stockholms</strong> skolor<br />
210<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
PROPOSITION 8<br />
TILLIT – ÄLDREOMSORG: KVALITET OCH TILLGÄNGLIGHET<br />
I STOCKHOLMS ÄLDREOMSORG<br />
Inledning<br />
En stark välfärd är en förutsättning för människors trygghet och frihet.<br />
Sverige är ett bra välfärdsland och Stockholm är en bra välfärds<strong>stad</strong>. Men det<br />
finns stora behov av och möjligheter till att stärka och utveckla välfärden.<br />
Det gäller inte minst äldreomsorgen.<br />
I Stockholm ska alla människor ha möjlighet att behålla sin livsstil hela livet.<br />
Dessutom ska det vara attraktivt och vara hög status att arbeta inom äldreomsorgen.<br />
Stockholm får allt fler äldre som är friskare och lever allt <strong>län</strong>gre. Det är en<br />
fantastiskt positiv utveckling. Samtidigt innebär den demografiska utvecklingen<br />
att välfärden står inför utmaningar. Det handlar bl.a. om stora behov<br />
av mer personal. Vi vet också att människors förväntningar och krav på<br />
kvalitet och anpassade lösningar kommer att tillta ännu mer.<br />
Möjligheter till bra omsorg, självbestämmande och en hög tillgänglighet bör<br />
vara utgångspunkter för äldreomsorgen. Det ska finnas en ständig strävan att<br />
förbättra kvaliteten. Det är grunden för att alla stockholmare ska kunna få<br />
en trygg ålderdom med fortsatt hög livskvalitet.<br />
Efter 1950- och 1960-talens stora välfärdssatsningar växte missnöje fram<br />
med byråkrati och liten möjlighet till egen påverkan under 1970- och<br />
1980-talet. Äldre hade mycket begränsade möjligheter att anpassa välfärdstjänsterna<br />
efter den egna livssituationen. Personalen kände vanmakt inför de<br />
stora system man jobbade i, och saknade möjligheter till vidareutveckling.<br />
Alldeles för <strong>län</strong>ge var äldreomsorgen en plats där idéer och kreativitet stoppades.<br />
<strong>Stockholms</strong> äldreomsorg har sedan dess utvecklats till det bättre. Det finns<br />
idag omsorg som är specialiserad på särskilda språk eller kulturer, samt sär-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 211
skild kompetens såsom stroke, hjärtsjukdom eller demens. Det är en följd av<br />
en öppnare äldrepolitik.<br />
Stockholm är en stor <strong>stad</strong>, med ansvar för många invånare. Att fler blir äldre<br />
tillsammans med ökade förväntningar inom alla delar av välfärden, ställer<br />
krav på tydligare prioriteringar där människors behov bör stå i första hand.<br />
Det förutsätter att det fortsatt finns en mångfald av aktörer som utvecklar en<br />
service som kan möta människors behov, tillsammans med ett regelverk som<br />
följer upp och garanterar att kvaliteten ständigt förbättras.<br />
För att klara av att ta ansvar för människors omsorgsbehov, måste vi säkerställa<br />
att fler kommer i arbete och att fler är med och bidrar till välfärden.<br />
Alliansen i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> har på så sätt kunnat öka anslagen till äldreomsorgen<br />
sedan 2006. Det är samtidigt viktigt att arbeta mot ineffektivitet<br />
och resursslöseri och se till att varje krona av stockholmarnas pengar tas<br />
tillvara på bästa möjliga sätt.<br />
Ordning och reda i välfärden är avgörande för att människor ska kunna lita<br />
på att skattepengarna går till förbättrad kvalitet. Avknoppningar eller förändringar<br />
av ägande inom välfärden som sker till låga eller icke-marknadsmässiga<br />
priser är inte förenligt med den givna utgångspunkten att medborgarnas<br />
gemensamma resurser ska förvaltas på ett riktigt och effektivt sätt.<br />
Utveckla mångfalden och öka tillgängligheten<br />
Att utveckla mångfald och öka tillgänglighet handlar om att kunna möta<br />
människors olika önskemål och behov. Du ska inte förlora inflytande över<br />
ditt egna liv, bara för att du blivit äldre. Människor ska kunna leva sitt liv,<br />
livet ut.<br />
En verklig valfrihet innefattar både att välja och att välja bort. Mångfald och<br />
konkurrens främjar också ett nytänkande som behövs för att möta framtida<br />
behov. Stockholm <strong>stad</strong> ligger i framkant när det gäller utbud.<br />
Alla <strong>Stockholms</strong> äldre bör ha möjligheten att välja ett boende med egen<br />
inriktning och profil som passar ens identitet, livsstil eller intresse. Det kan<br />
exempelvis vara temaboende med särskild fokus på HBT, persisktalande eller<br />
idrott.<br />
212<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
För att ytterligare säkerställa valmöjlighet och tillgänglighet inom äldreomsorgen<br />
bör Stockholm <strong>stad</strong> införa en äldrepeng där ersättningen följer<br />
den äldre. Detta garanterar stockholmarnas möjlighet att själva påverka innehållet<br />
i äldreomsorgen, samt en kontinuerlig utveckling.<br />
Vidare innebär valfrihet mer än att bara kunna välja mellan olika boenden.<br />
Det är centralt att människor ska ha möjligheten att påverka innehållet i äldreomsorgen<br />
och hur välfärdstjänsterna utförs. Exempelvis skulle det kunna<br />
vara möjligt med tilläggstjänster inom äldreomsorgens verksamheter.<br />
Äldreomsorgen bör även kännetecknas av insyn och öppenhet där alla stockholmare<br />
har möjligheten att ta del av resultat, uppföljningar och utvärderingar<br />
av verksamheter. I dag kan man söka och jämföra bland all den service<br />
som Stockholm <strong>stad</strong> erbjuder på <strong>stad</strong>ens hemsida – men här finns stora<br />
möjligheter till utveckling av både former och innehåll.<br />
Ett välfärdsval är ett svårt och viktigt val, inte minst om man är äldre. Det är<br />
centralt att människor ska ha tillgång till lättillgänglig och relevant information,<br />
för att kunna göra korrekta jämförelser.<br />
Genom att tillgängliggöra viktig information bör samtidigt fler stockholmare<br />
kunna ges möjlighet att välja utifrån vilka premisser de tycker är viktigast.<br />
Oavsett om det handlar om en viss bemanningsgrad, bra mat eller tillgång<br />
till naturen.<br />
Med tiden har biståndsbedömningen dessutom blivit restriktivare vilket<br />
innebär att trösklarna för att exempelvis få en plats på ett servicehus har<br />
höjts. Stiftelsen för <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s äldrecentrums rapport ”biståndshandläggare<br />
– att vakta pengar eller bedöma äldres behov” visar att biståndshandläggare<br />
anger brist på resurser är det största hindret för individuella bedömningar.<br />
Det begränsar tillgängligheten. Det får inte vara platstillgången hos äldreboenden,<br />
eller ekonomin hos en enskild <strong>stad</strong>sdelsnämnd, som styr var de äldre<br />
hamnar istället för den egna önskan. Det bör undvikas genom att <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> centraliserar sin biståndsbedömning.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 213
Samtidigt har biståndshandläggare ansvaret att även ha en rådgivande funktion<br />
kring valet av hemtjänst, dagverksamhet och vård- och omsorgsboende.<br />
Det är ett ansvar som istället bör ges till specifika valfrihetsrådgivare inom<br />
<strong>stad</strong>ens <strong>stad</strong>sdelsförvaltningar.<br />
Stockholm <strong>stad</strong>s äldreombudsman har framfört att äldre som för fram<br />
synpunkter och klagomål kan få uppmaningen att byta hemtjänstenhet eller<br />
vård- och omsorgsboende. Det uppfattas av människor som att ingen tar<br />
ansvar för att äldre personer får en trygg och värdig hjälp.<br />
Det är därför viktigt att vara tydlig med att möjligheten att välja aldrig kan<br />
vara det enda svaret på hur kvaliteten säkras inom välfärden. Stockholm <strong>stad</strong><br />
har ett ansvar för att se till så att alla aktörer, oavsett huvudman eller driftsform,<br />
håller en god kvalitet. Stockholmarna bör känna sig trygga med att<br />
kvalitetsbrister är oacceptabla.<br />
Stärkt kvalitet i centrum<br />
Äldreomsorgen ska säkra ett gott liv för alla äldre, och framförallt fokusera<br />
på den äldres egna identitet och personliga intressen. Du ska även kunna<br />
påverka och förbereda ditt äldre liv redan som ung eller pensionär.<br />
Att tidigt kunna ge uttryck för personliga önskemål som sparas digitalt, gör<br />
att man på allvar kan förbereda ens kommande äldre liv. Möjligheten till<br />
egenmakt är central, men det finns även andra faktorer som krävs för att<br />
säkra en äldreomsorg med god kvalitet, som alla stockholmare har förtroende<br />
för.<br />
Hälsoaspekten är en central del. Medan fler lever <strong>län</strong>gre, är det fler som behöver<br />
hjälp till att upprätthålla en god hälsa. Att få hjälp kan innebära kost,<br />
vård, eller kommunal service. Särskilt allvarligt för hälsan är ensamhet. Social<br />
och mänsklig kontakt är nödvändigt för ett tryggt liv. Natur är även något<br />
som bör vara tillgängligt för alla äldre i Stockholm, även för de som bor på<br />
äldreboenden eller i inner<strong>stad</strong>en.<br />
För den som bor hemma, är hemtjänstpersonalen ibland de enda besökarna.<br />
Att släppa in någon i sitt hem är ofta ett stort steg, därför bör alla hembesök<br />
präglas av respekt. Äldreomsorgen bör i så stor utsträckning som möjligt se<br />
214<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
till att det är samma personal som besöker de äldre för att skapa igenkänning<br />
och trygghet. Nätverk och möten mellan människor, inom generationer<br />
såväl som mellan generationer, ger social trygghet. I detta är det viktigt att ta<br />
till sig och sprida lärdomar från fungerande projekt, som exempelvis Mandelblomman,<br />
ett pågående projekt i Spånga där en äldreomsorgsverksamhet<br />
och förskoleverksamhet delar på samma hus.<br />
Detta är ett effektivt sätt att samarbeta inom välfärden, och ett tillfälle att<br />
underlätta frivilliga möten mellan generationer. Formen bör gå att sprida till<br />
andra delar av <strong>stad</strong>en, som ett generationsboende.<br />
I takt med att behovet av demensvård ökar, kommer social närvaro bli viktigare.<br />
För att ytterligare öka den sociala tryggheten och den egna hälsan, bör<br />
arbetet med vårdhundsteam utvecklas. Vårdhundsteam kan assistera vårdpersonal<br />
i arbetet med äldre, där vårdhundens uppgift är att träna, motivera och<br />
sprida glädje och entusiasm.<br />
Det är samtidigt äldreomsorgens medarbetare som varje dag finns i verksamheterna<br />
och ser dess utvecklingspotential. För att förstärka innovation<br />
och ett kontinuerligt förbättringsarbete, bör ett innovationspris varje år på<br />
<strong>stad</strong>shuset delas ut till medarbetare som utmärkt sig genom goda idéer för<br />
att öka kvalitet och effektivitet på sin arbetsplats.<br />
Kontinuerlig kvalitetsutveckling<br />
<strong>Stockholms</strong> äldreomsorg har sedan 2006 utvecklats till att innehålla tydlig<br />
valfrihet, hög kvalitet och en skarp och förstärkt tillsyn av kvaliteten – oavsett<br />
om det är en kommunal eller fristående aktör. Det är grundläggande att<br />
all äldreomsorg ska hålla god kvalitet.<br />
För att garantera en kvalitetsnivå har Stockholm <strong>stad</strong> gått före resten av Sverige<br />
och inrättat en äldreinspektion, som bland annat kan besöka boenden<br />
redan dagen efter att klagomål kommit in. En viktig åtgärd för att säkerställa<br />
en förbättrad kvalitet inom äldreomsorgen.<br />
Det saknas idag heltäckande kvalitetsutvärderingar. Det bör finnas på<br />
<strong>Stockholms</strong>nivå såväl som på nationell nivå. Stockholm bör gå före kring att<br />
erbjuda verktyg som säkerställer kvalitet i äldreomsorgen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 215
Vid entreprenadupphandling bör Stockholm <strong>stad</strong> fortsätta med så kallade<br />
kvalitetsupphandlingar för att säkerställa en grundläggande kvalitetsnivå.<br />
Den som erbjuder den högsta kvaliteten är också den som ska bedriva äldreomsorg<br />
Stockholm.<br />
Samtidigt bör alla aktörer inom <strong>Stockholms</strong> äldreomsorg ge utrymme för<br />
innovation och nytänkande. Endast så kommer omsorgen utvecklas och<br />
kvaliteten förbättras.<br />
Här handlar det om att fortsätta utveckla tydliga kvalitetsmått som omfattar<br />
och väger samman strukturella mått (t.ex. bemanning), processmått (t.ex.<br />
kvalitetssystem) såväl som resultatmått (t.ex. hur många äldre som är nöjda).<br />
Dessa mått bör ligga till grund för såväl upphandlingar som utvärdering och<br />
uppföljning av kvaliteten.<br />
Alla som utför välfärd bör kontinuerligt och engagerat arbeta med kvalitetsutveckling<br />
för att inte välfärden ska stagnera. Att skapa öppenhet och<br />
drivkrafter för ett ständigt arbete med kvalitetsförbättringar är avgörande.<br />
För att skapa ett kvalitetsincitament bör alla aktörer inom äldreomsorgen<br />
finnas tillgängliga på en kvalitetsmässa, där man pedagogiskt ska visa upp sitt<br />
kvalitetsarbete. Detta ska också finnas tillgängligt digitalt, året runt.<br />
Enbart genom att se välfärden som en helhet kan vi fullt ut ta ansvar för välfärdens<br />
kvalitet. Ett kontinuerligt kvalitetsarbete och spridande av goda idéer<br />
gör att välfärden ständigt utvecklas och att likvärdigheten stärks.<br />
Gör det mer attraktivt att arbeta inom äldreomsorgen<br />
En äldreomsorg som präglas av kvalitet och kontinuerlig förbättring, lockar<br />
till sig nya människor. Det är viktigt när det gäller rekrytering av medarbetare<br />
till äldreomsorgen. Omsorgen sköts människa till människa, därför är<br />
det viktigt med en motiverad, kunnig och kompetent personal.<br />
Medan fler blir äldre och behovet fortsätter öka, är det färre som väljer att<br />
arbeta inom äldreomsorgen. Enligt Kommunals rapport ”Välfärdstjänsternas<br />
framtida finansiering” kommer behovet av utbildad personal till äldreomsorgen<br />
att öka dramatiskt när allt fler i framtiden blir allt äldre. Rapportens<br />
216<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
eräkningar pekar på att rekryteringsbehovet i Sverige kommer att vara<br />
150 000 personer fram till 2030.<br />
Ett tydligt tecken på om ett yrke eller en bransch är attraktivt, är hur många<br />
unga som väljer att studera och arbeta inom den. Kommunal har pekat på<br />
att antalet som nationellt ungdomar som sökt till omsorgsprogrammet har<br />
minskat från cirka 18 000 till cirka 3 000, mellan åren 1980 till 2009.<br />
Att uppmuntra och göra det attraktivare för unga att välja en modern omsorgsbransch<br />
är därför helt avgörande för att klara framtidens omsorgsbehov.<br />
En konsekvens av att statusen kring att jobba inom äldreomsorgen har sjunkit,<br />
är att det idag finns okvalificerad arbetskraft inom omsorgen. Det ställer<br />
krav på interna utbildningssatsningar.<br />
Sveriges kommuner och landsting har utvärderat ungas attityder när det<br />
gäller arbeten inom välfärden, däribland äldreomsorgen. Överlag är många<br />
som arbetar inom välfärden mycket nöjda och de trivs bra med sitt yrke. Det<br />
är människors oro kring framförallt löneutveckling, yrkets status, arbetsmiljö<br />
samt karriär- och utvecklingsmöjligheter som hindrar fler från att söka sig<br />
till välfärden.<br />
Det ställer krav på ansvarsfulla arbetsgivare och en ansvarsfull personalpolitik.<br />
Möjligheterna till karriär inom omsorgsyrket bör utökas. Viktiga faktorer<br />
är i detta arbete är inte minst möjligheterna till en god löneutveckling<br />
samt ett fortsatt arbete med att minska den ofrivilliga deltiden. Unga söker<br />
sig till branscher som är i rörelse, där man kan utvecklas och synas.<br />
En äldreomsorg som ska vara attraktiv arbetsgivare och hålla hög kvalitet,<br />
ställer krav på ett ständigt utvecklingsarbete, som välkomnar nytänkande<br />
och innovation. Nya idéer och fler människor som vill bidra, gör äldreomsorgen<br />
bättre.<br />
Entreprenörskap och mångfald är en förutsättning för bättre löneutveckling<br />
och fler karriärmöjligheter, samtidigt som det ställer krav på att politiken<br />
motverkar olämpliga välfärdsaktörer och arbetsgivare, genom till exempel<br />
meddelarfrihet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 217
Stockholm <strong>stad</strong> bör fortsätta ta ansvar för att äldreomsorgen är en arbetsplats<br />
med goda utvecklingsmöjligheter. Redan i dag erbjuds alla medarbetare i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>s egenutförda äldreomsorg vidareutbildning till minst undersköterska.<br />
Det kan utvecklas vidare. Alla som arbetar inom äldreomsorgen bör ha<br />
möjlighet att vidareutbilda sig, oavsett om det rör sig om kortare kurser eller<br />
högskolestudier. Det bör även uppmuntras att vård- och omsorgsutbildningar<br />
erbjuder möjlighet till specialisering inom särskilda områden.<br />
För att unga ska välja en bransch krävs att man får kunskap och erfarenheter<br />
om den. Det är därför viktigt att sänka tröskeln för att hitta omsorgsyrket.<br />
Stockholm bör gå i framkant, genom att starta ett välfärdscenter för unga.<br />
Detta ska fungera som en samlingsplats som specialiserar sig på att lotsa<br />
unga till omsorgsyrket.<br />
En ytterligare fokus på rekrytering kan säkerställas genom utökad satsning<br />
på vård- och omsorgscollege. Därmed kan fler motiverade och välutbildade<br />
personer söka sig till vård- och omsorgsyrkena.<br />
Att både att ta ett arbetsgivaransvar och att ta ansvar för att välfärden är<br />
hållbar över tid, är att trygga <strong>Stockholms</strong> framtida rekryteringsbehov. Genom<br />
kontinuerligt kvalitetsarbete, tillsammans med ett eget inflytande, vill<br />
<strong>Moderaterna</strong> i Stockholm <strong>stad</strong> förbättra äldreomsorgen.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta att uttala<br />
att1 att2 att3 äldreomsorgen ska utgå ifrån en ständig kvalitetsutveckling,<br />
systemet med kvalitetsupphandlingar bör utvecklas,<br />
kvaliteten bör belysas tydligare genom årlig kvalitetsmässa och<br />
digital plattform för utvärdering,<br />
att4 valfriheten ska utvecklas genom införande av en äldrepeng som<br />
ersättningssystem inom äldreomsorgen,<br />
att5 entreprenörskap, innovationer och nya idéer bör främjas inom<br />
äldreomsorgen,<br />
att6 insatserna för att öka antalet sökande till vård- och omsorgsutbildningar<br />
måste utökas,<br />
att7 att unga ska uppmuntras välja omsorgsyrket genom ett välfärdscenter,<br />
218<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
att8 att9 att 10<br />
att11 att12 att 13<br />
att 14<br />
en samma-personer-garanti bör införas i hemtjänsten,<br />
möjligheterna att påverka sin framtida äldreomsorg med digitala<br />
verktyg bör utökas,<br />
information kring äldreomsorgens verksamheter ska utvecklas och<br />
tillgängliggöras samt<br />
en satsning bör göras för fler generationsboenden,<br />
göra en översyn av den biståndsbedömning som idag utförs av<br />
varje <strong>stad</strong>sdel med syfte att centralisera den i Stockholm <strong>stad</strong><br />
valfrihetsrådgivare i <strong>stad</strong>ens <strong>stad</strong>sdelar tar över biståndshandläggarnas<br />
konsumentrådgivande funktion kring äldreomsorgen<br />
samt<br />
arbetet med att minska den ofrivilliga deltiden bland äldreomsorgens<br />
personal bör fortsätta.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 219
PROPOSITION 9<br />
TRYGGHET: ETT TRYGGARE STOCKHOLM<br />
Inledning<br />
Trygghet handlar om varje människas rätt att leva sitt eget liv fullt ut. Utan<br />
faktiska eller upplevda begränsningar av friheten. Det är ett misslyckande när<br />
människor avstår från att ta en kvällspromenad, inte vågar åka med nattbussen<br />
eller väljer en omväg för att just det där torget alltid brukar vara stökigt.<br />
Att kunna leva tryggt och utan rädsla för sina medmänniskor är en bärande<br />
del av ett modernt och fungerande samhälle. Om otryggheten sprider sig<br />
skapar det problem, givetvis för enskilda människor men också för samhället<br />
som helhet. Det är en grundläggande uppgift verka för att medborgarna kan<br />
leva i trygghet och forma sina liv efter sina egna val och önskemål. Otrygga<br />
människor bygger inga bra samhällen.<br />
Denna trygghet är avgörande för att Stockholm ska kunna växa och få fler<br />
företag som investerar och utvecklas här. För varje jobb, varje affär och varje<br />
beslut om en investering uppstår i mötet mellan människor. Det är människors<br />
trygghet som avgör om de vågar ta risker och pröva nya idéer. Vår vision<br />
och ambition är att Stockholm ska vara i världsklass när det gäller trygghet.<br />
Det går inte att bli av med all otrygghet och all brottslighet. Men det går att<br />
komma bra mycket <strong>län</strong>gre än vad vi gjort idag. Det måste vara en högprioriterad<br />
politiskt uppgift.<br />
Vi har tagit vår utgångspunkt och medvetet sökt idéer både från medborgare,<br />
organisationer och myndigheter i Stockholm men också från andra delar<br />
av Sverige. Vad fungerar och vad fungerar inte? Vi har sett på forskning och<br />
de erfarenheter som finns i andra delar av världen när det gäller att skapa en<br />
tryggare <strong>stad</strong>.<br />
Stadsmiljön är speciell. Det gäller oavsett om vi talar om citykärnan med<br />
dess puls, myller av människor och oplanerade möten mellan människor<br />
eller om vi talar om ytter<strong>stad</strong>sområden med sin speciella karaktär och ofta<br />
stora beroende av kollektiva trafiklösningar.<br />
220<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Det är viktigt att poängtera att Stockholm i huvudsak uppfattas som en<br />
trygg <strong>stad</strong> och att människor som bor och vistas här sällan upplever stora<br />
problem med tryggheten. De allra flesta upplever tvärtom Stockholm som<br />
en trygg <strong>stad</strong>, men det finns fortfarande mer att göra för att alla ska dela den<br />
upplevelsen – under alla dygnets timmar.<br />
En bra sammanfattning av invånarnas uppfattning om tryggheten i Stockholm<br />
finns i de trygghetsmätningar som <strong>stad</strong>en genomför regelbundet. I<br />
mätningarna säger sig majoriteten av invånarna vara trygg. Tryggheten har<br />
dessutom ökat i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>. Andelen stockholmare som upplever oro<br />
eller rädsla för att utsättas för brott har minskat under de senaste tre åren.<br />
Nedskräpning uppges vara det största ordningsproblemet i undersökningen.<br />
Därefter upplever de som svarat på enkäten mörka områden och dålig belysning<br />
som ett problem i området där de bor samt av skadegörelse och klotter.<br />
Det är lika vanligt att uppge att ungdomar som stör är ett problem i bo<strong>stad</strong>sområdet<br />
som berusade personer. Minst störande upplevdes anlagda bränder,<br />
kvinnor som antastas, bostäder som är tillhåll för narkotikamissbrukare,<br />
påträngande tiggeri, stökiga grannar, folk som bråkar och slåss utomhus och<br />
narkotikamissbrukare på offentliga platser.<br />
Stockholm <strong>stad</strong> konstaterar i sin undersökning att man kan dra några slutsatser:<br />
”Några slutsatser bör man emellertid ta på allvar. För det första, med avseende<br />
på kön och ålder, att en övervägande andel unga kvinnor oroar sig i så hög<br />
utsträckning och känner sig utsatta eller rädda för att utsättas för brott. Att<br />
kvinnor skulle vara mer oroliga än män är ett förväntat resultat utifrån tidigare<br />
mätningar, men den grupp som verkligen sticker ut här är unga kvinnor,<br />
och då särskilt de yngsta i gruppen 16–34 år. För det andra, att invånare som<br />
uppger att de har funktionshinder är mer utsatt för brott och att de i mycket<br />
större utsträckning är oroliga eller rädda för att utsättas för brott än den övriga<br />
befolkningen.”<br />
I en medlemsenkät, som genomförts inom ramen för <strong>Stockholms</strong>kommissionens<br />
arbete, så bekräftas i stort denna bild. Det som upplevs som mest<br />
otryggt är att vistas i offentliga miljöer som parker, torg och kollektivtrafiken<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 221
när det är kväll och natt. Områden som dagtid är fulla med liv och rörelse<br />
upplevs som otrygga när de blir folktomma och mörka alternativt förvandlas<br />
till stökiga miljöer med mycket alkohol och få nyktra vuxna.<br />
Vad säger forskning och erfarenhet?<br />
Trygghet är ett relativt otydligt begrepp och de flesta människor kan nog<br />
väga in rätt olika saker i begreppet. Trygghet kan vara fysisk trygghet,<br />
tryggheten i att ha ett jobb eller att välfärdssystemen fungerar på ett tillfredsställande<br />
sätt. Detta gör också att det inte finns någon samlad forskning just<br />
kring trygghet. Istället får man titta på den forskning och erfarenhet som<br />
finns från respektive område som man är intresserad av.<br />
Utgångspunkten i detta sammanhang är att – i vid mening – finna sätt att<br />
stärka tryggheten i form av det som brukar kallas för brottsförebyggande<br />
arbete. Inte heller detta begrepp är dock alldeles enkelt. Såväl polisen som<br />
andra håller sig med flera olika definitioner av vad det egentligen innebär.<br />
Det saknas i dag bredare forskning kring ett effektivt brottsförebyggande<br />
trygghetsarbete. Riksrevisionen har i rapporten ”Polisens brottsförebyggande<br />
arbete – har ambitionerna uppnåtts?” (RiR 2010:23) konstaterat att Brottsförebyggande<br />
rådet, Brå, idag inte har någon systematisk samlad kunskap<br />
som kan bidra till att stärka polisens brottsförebyggande arbete. Den forskning<br />
som finns rör ofta specifika insatser och åtgärder som genomförts och<br />
som gått att utvärdera i sin befintliga isolerade miljö. Det gör det riskfyllt att<br />
dra alltför långtgående slutsatser av materialet. Vi tror dock att det finns en<br />
del forskning och erfarenhet som rimligen är så pass etablerad att det går att<br />
fastslå att insatserna är relativt effektiva och värda att utveckla i Stockholm.<br />
• Tidiga insatser mot unga i riskzonen kostar men är billigare än att låta<br />
dem hamna i kriminalitet. Om detta är de flesta överens om, däremot är<br />
det svårt att peka på enkla och konkreta lösningar. Ett intressant projekt<br />
är de test med sociala insatsgrupper som genomförts på regeringens<br />
uppdrag. Dessa riktar sig mot unga i riskzonen och har potential att bli<br />
framgångsrika. Här kan Stockholm gå före.<br />
• Polisen är inte enda lösningen. Ibland finns en övertro på att polisen<br />
ska kunna lösa sociala problem. Så är sällan fallet. Andra aktörer som<br />
222<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>stad</strong>en, landstinget och civilsamhället måste samordnas bättre för att<br />
kunna göra rätt insatser vid rätt tidpunkt. Det är uppenbart att många<br />
idag uppfattar att de inte får det stöd som behövs och att åtgärder faller<br />
mellan stolarna.<br />
• Många satsningar görs ad-hoc och utan långsiktighet, samordning eller<br />
konkreta mål. Det finns bra modeller – men det är viktigt att jobba<br />
med löpande utvärderingar och att styra mot konkreta resultat. Allt som<br />
<strong>stad</strong>en gör bör löpande utvärderas och det bör finnas möjligheter att<br />
avbryta projekt och insatser som inte visar sig fungera.<br />
• Alkohol och droger finns nästan alltid med i otrygga miljöer, vid<br />
brottslighet och som bakgrund till kriminalitet. Det är viktigt att skapa<br />
miljöer där alkohol inte har en dominerande ställning och säkerställa att<br />
det i det offentliga rummet finns verksamheter som erbjuder alkoholfria<br />
möjligheter att umgås. Detta gäller självklart särskilt i förhållande till<br />
unga.<br />
• Den offentliga miljön/rummet är viktig. Såväl <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>s trygghetsmätning<br />
som <strong>Stockholms</strong>kommissionens egen medlemsenkät visar<br />
att den offentliga miljön spelar stor roll för hur människor upplever<br />
tryggheten i Stockholm. Det är därför viktigt att hela tiden arbeta för att<br />
göra den offentliga miljön tryggare för alla som rör sig i Stockholm.<br />
Trygghet i offentliga miljöer<br />
I en medlemsundersökning (som då inte är representativ för allmänheten)<br />
som genomfördes under våren 2012 pekades ett antal platser ut som otrygga.<br />
Det är kända platser i Stockholm: Slussen, Sergels Torg, Medborgarplatsen,<br />
Gullmarsplan, Fridhemsplan, runt Klara kyrka etc. Vidare nämner många<br />
känslan av otrygghet när man rör sig på mörka gator, i tunnelbanan på<br />
kvällstid och över öde torg i ytter<strong>stad</strong>sområdena.<br />
Detta är ingen vetenskaplig studie utan ska ses som exempel på var människor<br />
upplever otrygghet. Det som är gemensamt är att människor upplever<br />
otrygghet på kvällar och i miljöer som antingen är folktomma eller där<br />
miljön uppfattas som stökig och okontrollerad.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 223
Var och en som tillbringat en nykter fredagskväll och natt på t.ex. Medborgarplatsen<br />
kan förstå denna känsla. Ett myller av människor där många är<br />
kraftigt berusade. Oplanerade möten mellan grupper, sorg och kärlek som<br />
tar sig uttryck i både positiva och negativa händelser. Bråk och stök är sällan<br />
planerat utan uppstår på platsen där människor oväntat möts och inte<br />
förmår hantera konflikter utan att använda våld eller kränkande uttryck.<br />
Vittnesmål från poliser som arbetar i denna miljö visar på att bråk ofta kan<br />
avstyras innan de blir allvarliga ifall det finns nyktra vuxna som kan gripa in<br />
och tala med de inblandade.<br />
Brå har konstaterat att när det gäller våld i offentlig miljö är den stora<br />
majoriteten av både gärningspersoner och offer relativt unga män. Alkohol<br />
finns ofta med i bilden vid våld i offentlig miljö. I det material som Brå tittat<br />
på om misshandel mellan obekanta fanns det i nästan 70 procent av fallen<br />
indikationer på att gärningspersonen var berusad. Bland dem som blev misshandlade<br />
var andelen som var berusade ännu något högre.<br />
Kameraövervakning finns idag på ett antal platser i Stockholm, både genom<br />
regi av SL men också polisens egna kameror. Brottsförebyggande Rådet<br />
har konstaterat att kameraövervakning är en förebyggande metod som kan<br />
minska brottsligheten. Möjligheten att kameraövervaka fler platser bör undersökas<br />
och detta gäller då främst de miljöer som upplevs som stökiga och<br />
otrygga under kvällar och nätter. Markering av att platserna är kameraövervakade<br />
bör bli tydligare, både utifrån en integritetsaspekt men också för att<br />
vetskapen om att platser kameraövervakas fungerar lugnande och avskräckande.<br />
Möjligheten att för<strong>län</strong>ga tiden för hur <strong>län</strong>ge inspelningar får sparas<br />
från t ex t-banan bör utredas för att se om det kan förbättra möjligheten att<br />
utreda brott.<br />
Polisen bör i högre utsträckning arbeta med fotpatrullerande poliser och<br />
använda de mobila polisstationerna på fler ställen i Stockholm. All forskning<br />
pekar på att bilburen patrullering har mycket liten – om ens någon – brottsförebyggande<br />
effekt. En <strong>stad</strong> som Stockholm med korta avstånd och många<br />
människor på begränsat utrymme passar utmärkt för att fotpatrullera. Med<br />
polisbilar parkerade i närheten på gator och torg behöver heller inte utryckningstider<br />
på larm påverkas i större utsträckning<br />
224<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
En central slutsats är att det är viktigt att skapa naturliga mötesplatser där<br />
olika former av verksamhet finns och som gör att det finns liv och rörelse<br />
större delen av dygnet. Erfarenheterna bland annat från New York Citys<br />
framgångsrika arbete med att minska brottsligheten visar på vikten av en<br />
blandad bebyggelse där det finns möjlighet till liv och rörelse i olika former.<br />
I miljöer som präglas av många unga eller där det finns många ställen<br />
med alkoholtillstånd i närheten är det särskilt viktig att uppmuntra vuxen<br />
närvaro och andra aktiviteter – t ex kultur eller idrott. Det kan också handla<br />
om enkla saker som att säkerställa att den lokala fotbollsklubben bedriver<br />
fritidsverksamhet i parken på kvällarna eller att det finns kaféer utan alkohol<br />
i miljöer med många krogar. När torg och parker planeras så bör det planeras<br />
för alkoholfria verksamheter som har öppettider även på kvällar och helger.<br />
Staden bör aktivt uppmuntra och stödja samordningen av fastighetsägare<br />
och näringsidkare som tillsammans vill gå ihop och anlita trygghetsvärdar<br />
eller väktare för att få bättre ordning i närområdet. Stadsdelarna kan ta ett<br />
större ansvar för att kalla till sådana samordningsmöten och etablera kontakt<br />
mellan t.ex. företagare och fastighetsägare.<br />
Det är viktigt att komma ihåg att vi alla har ett gemensamt ansvar för vårt<br />
samhälle. Staden utvecklas inte i första hand genom politiska beslut utan av<br />
alla människor som bor och verkar i Stockholm. Vi har alla som medborgare<br />
ett ansvar för varandra och för samhället. Därför är det viktigt att uppmuntra<br />
och samverka med det civila samhället. Det är inte alltid så att de<br />
bästa idéerna kommer ifrån politiska partier eller kommunala verksamheter.<br />
Det måste finnas en öppenhet och nyfikenhet på att lösa utmaningar på nya<br />
sätt och en vilja att våga testa nya metoder och modeller, även om de inte<br />
självklart passar in i kommunens verksamhetsplaner.<br />
Ungas trygghet och uppväxtvillkor<br />
Något alla människor har gemensamt är att vi alla är eller har varit unga.<br />
Villkoren och förutsättningarna under uppväxten präglar de flesta av oss i<br />
större eller mindre omfattning. All forskning pekar på att unga som växer<br />
upp i stökiga miljöer och hamnar snett i unga år i högre grad riskerar att<br />
fortsätta leva på samhällets skuggsida. Det kan handla om en rent kriminell<br />
livsstil men också om att utanförskap och sociala problem går i arv och är<br />
svåra att bryta utan tidiga insatser.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 225
Ett uppenbart samband finns mellan det som uppfattas som å ena sidan<br />
otrygga bo<strong>stad</strong>sområden och å andra sidan arbetslöshet och utanförskap.<br />
När många människor är arbetslösa så får detta följdeffekter för samhället<br />
runt omkring och det slår direkt mot möjligheterna till ett levande lokalsamhälle<br />
med alltifrån företagsamhet till bra och fungerande skolor. Den största<br />
utmaningen är att få arbetslinjen att fungera i hela Stockholm. Lyckas vi<br />
med det så blir det också mycket lättare att adressera de problem som idag<br />
uppstår i spåren av utanförskap och känslan av att inte kunna ta del av samhällets<br />
alla möjligheter. Hopplösheten är trygghetens värsta fiende.<br />
Det är viktigt att skolan är en trygg miljö för studier och kamratskap. Så är<br />
tyvärr inte fallet idag. Alltför många unga bär på en oro för att möta mobbning<br />
eller otrygga skolmiljöer. Detta riskerar givetvis att sätta spår långt<br />
senare i livet men leder också till sämre skolresultat. Det kan inte accepteras<br />
av ett samhälle som vill ge alla medborgare en chans att studera och växa<br />
som människor och medborgare.<br />
Ett tryggare Stockholm för alla<br />
Det är en viktig politisk uppgift att ta ansvar för alla invånare i Stockholm<br />
<strong>stad</strong>, oavsett var de bor. Vi accepterar inte att bo<strong>stad</strong>sområden blir nedgångna<br />
eller att lagen inte gäller lika för alla i Stockholm. En trygg och trivsam<br />
<strong>stad</strong> måste gälla oavsett var i Stockholm man väljer att bosätta sig.<br />
Det är viktigt att inte stirra sig blind på hård statistik utan också se till den<br />
upplevda tryggheten. Vilken känsla människor har spelar roll för hur de<br />
planerar sina liv. Graden av frihet kan beskäras av en upplevd oro – oavsett<br />
om den är befogad eller inte.<br />
Vi vet att människors trygghetskänsla påverkas av så skilda faktorer som ekonomi,<br />
sociala skyddsnät och möjlighet till inflytande, och att stora otrygghetsfaktorer<br />
även kan vara sådant som oro för att bli gammal eller att barnen<br />
ska bli mobbade i skolan.<br />
Såsom vi konstaterat är trygghet ett mycket vitt begrepp och de områden<br />
som är kopplade till trygghet följaktligen många. Nedanstående förslag<br />
täcker inte alla områden och ger inte svar på alla frågor. Förslagen tar dock<br />
226<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
sin utgångspunkt i insikten om att många insatser behövs för att öka tryggheten<br />
i Stockholm.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta att uttala<br />
att trygghetsfrågor ska få större genomslag vid nybyggnation och om-<br />
1<br />
byggnad av offentliga miljöer samt att uppsökande enkäter bör<br />
göras bland boende i närområdet gällande trygghetsaspekter vid<br />
ny- och ombyggnationer,<br />
att fler alkoholfria alternativ och mötesplatser bör uppmuntras efter-<br />
2<br />
som fler mötesplatser utan alkohol ger en tryggare <strong>stad</strong>,<br />
att Stockholm <strong>stad</strong> ska fortsätta det framgångsrika arbetet med belys-<br />
3<br />
ning av parker, gångstråk och andra offentliga miljöer, inklusive<br />
byggnader,<br />
att metoden med kameraövervakning bör utvecklas och möjligheten<br />
4<br />
att kameraövervaka fler platser bör undersökas främst i fråga om<br />
de miljöer som upplevs som stökiga och otrygga under kvällar och<br />
nätter,<br />
att trygghetszoner med trygghetstelefoner i tunnelbanan ska införas,<br />
5<br />
att företagare bör uppmuntras att anlita trygghetsvärdar och att<br />
6<br />
<strong>stad</strong>sdelarna bör ta ett större ansvar för att kalla till samordningsmöten<br />
och etablera kontakten mellan t ex företagare och fastighetsägare,<br />
att möjligheterna att öka mångfalden av drift och skötsel av parker<br />
7<br />
bör ses över, t ex genom ett pilotprojekt där privata alternativ,<br />
såsom företag och stiftelser, får chansen,<br />
att det i hela Stockholm bör ges ökade möjligheter för ideella fören-<br />
8<br />
ingar att använda skollokaler efter lektionstid,<br />
att en 24 timmars elevhälsogaranti ska införas innebärande att elever<br />
9<br />
ska kunna få kontakt med t ex skolkurator eller skolpsykolog och<br />
ska garanteras det inom ett dygn,<br />
att nätet inte får bli en vuxenfri zon och att, som ett led i den strävan,<br />
10<br />
organisationer som har uppdrag att arbeta med unga för <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong>s räkning också bör uppmuntras att bedriva uppsökande<br />
och stödjande verksamhet på nätet,<br />
att en central fond för trygghetsprojekt ska inrättas ur vilken ideella<br />
11<br />
organisationer ska kunna söka stöd för trygghetsprojekt samt<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 227
att 12<br />
228<br />
det bör införas nattstopp i <strong>Stockholms</strong> busstrafik för att ge ensamresenärer<br />
möjlighet att kvälls- och nattetid stiga av mellan två buss<br />
hållplatser.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTIONSFÖRTECKNING<br />
Kommunalt<br />
1. För ett <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> som är fördelaktigt för alla kommuner. Från MUF<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
Utrikes och Försvar<br />
2. Ett slimmat och vasst EU. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
3. Asylrätt för tolkar. Från Harald Eriksson och Carl Michael Gräns, Maria<br />
4. Försvarsutredning. Från Mikael Eskman, S:t Göran<br />
Rättstrygghet<br />
5. Kunskap i strafflagstiftningen som en viktig del av brottsförebyggande<br />
arbete. Från Vladimir Iserell, Brännkyrka<br />
6. Politiska nämndemän. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
7. Nämndemannasystemets bevarande. Från Rickard Wessman, Hammarby<br />
Sjö<strong>stad</strong> och Tobias Sjö, Oscar Södra<br />
8. Patientjournaler. Från Marianne Watz, Gärdet<br />
9. Polisens möjlighet ta betalt. Från Sofiaföreningen<br />
10. Mobil polisstation på Kungsholmen. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
Bo<strong>stad</strong>, energi och miljö<br />
11. Miljö- och kvalitetscertifiera Stockholm <strong>stad</strong> enligt internationell standard.<br />
Från Skärholmsföreningen<br />
12. Användande av plankonsulter för upprättande av tilläggsplan. Från Henrik<br />
Sjölander och Sara Jendi Linder, S:t Göran<br />
13. Underlätta byggandet av studentbostäder. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
14. Bygg ytter<strong>stad</strong>en attraktiv, Från Ulf Johannisson m.fl., Norrmalm<br />
15. Humlegården. Från Engelbrektsföreningen<br />
16. Minerallagstiftning. Från Marianne Watz, Gärdet<br />
Utbildning, skola och kultur samt idrott<br />
17. Högre utbildning. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
18. Inkomsprövade studielån. Från Mikael Eskman, S:t Göran<br />
19. Lärarundantaget. Från Margareta Cederfelt, Hägersten<br />
20. Rätten till yrkeslegitimation för undersköterskor. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 229
21. Nytänkande inom distansundervisningn en nyckel till lösning för skolsituationen<br />
i Sveriges glesbygd. Från Nina Dakwar, Tensta-Rinkeby<br />
22. Att se möjligheter istället för farhågor – modern hemundervisning som<br />
alternativ utbildningsform i Sverige. Från Nina Dakwar, Tensta-Rinkeby<br />
23. Programmering borde vara ett obligatoriskt moment i grundskolan (åk<br />
1–9). Från Cecilija Simic Rihtnesberg, Enskede-Årsta och Jean-Robert Nino,<br />
Kista<br />
24. Kvalitet och utbildning inom vård och omsorg för äldre. Från Helena<br />
Bonnier m.fl.<br />
25. Vi måste förbygga våld i våra skolor. Från Hans Bresimar, Brännkyrka<br />
26. Minskning av mobbing i skolor med hjälp av Olweusprogrammet. Från<br />
Aras Amin, Tensta-Rinkeby<br />
27. Klassrumsdesign påverkar inlärningen i skolan. Från Nazdar Dylan<br />
Fransson, Hedvig Eleonora<br />
28. Avskaffa kampanjförbuden. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
29. Värna <strong>Stockholms</strong> fria teaterliv och kreativa näringar. Från Rickard Wessman,<br />
Hammarby Sjö<strong>stad</strong><br />
30. För fler skjutbanor. Från Elias Granqvist, Hässelby<br />
31. Avskaffande av danstillstånd. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
Trafik<br />
32. Österleden och tunnelbana till Nacka. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
33. Bättre trafiklösningar högst prioriterat. Från Norrmalmsföreningen<br />
34. Trafiksituationen i västra Stockholm – särskilt Hässelby. Från Arne Genschou<br />
m.fl., Hässelby<br />
35. Boendeparkering. Från Hugo Nordenfelt, Oscar Södra<br />
36. <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> ska underlätta för bilpoolsutvecklingen. Från Anne-<br />
Christine Carlberg, Hedvig Eleonora<br />
37. Gratis cykel ska ingå i SL-kortet. Från Anne-Christine Carlberg, Hedvig<br />
Eleonora<br />
38. Förbättra snöröjningen och halkbekämpningen på <strong>Stockholms</strong> trottoarer<br />
och gångstigar i anslutning till fastigheter. Från Elisabeth Collijn, Maria<br />
39. Snöröjning igen. Från Farstaföreningen<br />
40. Buss 62. Från Marianne Soop, Gärdet<br />
41. Miljön för resenärer vid Gullmarsplan. Från Farstaföreningen<br />
42. Väg 73, Nynäsvägen. Från Farstaföreningen<br />
230<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Social, sjukvård och omsorg<br />
43. Kan en person som gjort sig skyldig till sexuellt övergrepp mot barn, eller<br />
mördat sitt barns andra förälder anses lämplig som vårdnadshavare? Från<br />
Börje Häggman, Kungsholmen<br />
44. Ändring av socialtjänstlagen. Från Helena Bonnier m.fl.<br />
45. Avskaffa kravet på samtycke från <strong>stad</strong>sdelsnämnden i familjeärenden.<br />
Från Monika Lozancic, Katarina<br />
46. Översyn av villkoren för barnbidrag. Från Monika Lozancic, Katarina<br />
47. Öka möjligheterna till egen försörjning. Från Jan Erik Leijon och Marie<br />
Mjöberg, Norrmalm<br />
48. Valfrihet inom äldreomsorgen. Från Sara Jendi Linder m.fl., S:t Göran<br />
49. Inrättande av skattefri friskvård och motion för äldre. Från Helena Bonnier<br />
m.fl.<br />
50. Omsorgen om våra äldre skall präglas av ett värdigt bemötande. Från<br />
Ulla M. Pehrson m.fl., Norrmalm<br />
51. Rivning av taket för 70-åringars sjukpenning enl. 27 kap 37 § Socialförsäkringsbalken.<br />
Från Margareta Hedelius, Gärdet<br />
52. Inför en gemensam flykting- och integrationspolitik i EU. Från Sophia<br />
Granswed och Mikael Lind, Norrmalm.<br />
53. Integrationspolitiken. Från Winston Håkansson m.fl., Oscar Södra<br />
Ekonomi, skatter och arbetsmarknad<br />
54. Solnedgångar och giljotiner. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
55. Försäljning av statliga bolag som en väg ut ur infrastrukturskulden. Från<br />
Lars-Johan Blom, Oscar Södra<br />
56. En OPS-modell med merparten statlig finansiering. Från Lars-Johan<br />
Blom, Oscar Södra<br />
57. Sänkt kapitalskatt. Från Marianne Watz, Gärdet<br />
58. Ett omedelbart avskaffande av den s.k. värnskatten. Från Elias Granqvist,<br />
Hässelby<br />
59. Flyttskatter. Från Madeleine Kock m.fl.<br />
60. Avskaffande av stämpelskatt. Från Ann-Christine Carlberg, Hedvig Eleonora<br />
och Madeleine Kock, Oscar Södra<br />
61. Slopa kapitalvinstskatt (reavinstskatt) vid bo<strong>stad</strong>srättsförsäljning. Från<br />
Elisabeth Collijn, Maria<br />
62. Utökat RUT-avdrag inom äldrevården. Från Helena Bonnier m.fl.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 231
63. Jobb i Stockholm. Från MUF <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
64. Företagsfrågor. Från Lars Almquist, Företagarrådet<br />
65. Begränsning av avgiftssättningen för icke efterfrågad offentlig verksamhet.<br />
Från Anders Alvebäck, Företagarrådet<br />
66. Modernisering av lagen om anställningsskydd. Från Arne Genschou m.fl.,<br />
Hässelby<br />
67. Ändring av företagsfientliga regler i A-kassan. Från Ailish Slotte, Hässelby<br />
68. Harmonisering av regelverk gällande åtgärder och kontroll vid arbetslöshet<br />
oavsett ersättningsform. Från Marie Mjöberg m.fl., Norrmalm<br />
69. Sjuklöneansvar. Från Mikael Eskman, S:t Göran<br />
70. Vi välkomnar ut<strong>län</strong>dska toppforskare men inte deras familjer. Det behöver<br />
vi ändra på. Från Cecilija Simic Rihtnesberg, Enskede-Årsta<br />
71. Patentintrång. Från Margareta Cederfelt, Hägersten<br />
72. Det borde finnas en patentintrångsförsäkring som kan skydda små svenska<br />
företag och innovatörer. Från Cecilija Simic Rihtnesberg, Enskede-Årsta<br />
232<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 1<br />
FÖR ETT STOCKHOLMS LÄN SOM ÄR FÖRDELAKTIGT FÖR<br />
ALLA KOMMUNER<br />
Om det går bra för Stockholm går det bra för resten av landet. <strong>Stockholms</strong>regionen<br />
är Sveriges tillväxtmotor, befolkningen ökar kraftigt och arbetsmarknaden<br />
är stark. Trots det finns det många utmaningar, vi har i vår<br />
motion valt att ta upp tre.<br />
Kommunala utjämningssystemet<br />
Huvud<strong>stad</strong>sregionen är Sveriges tillväxtmotor. Den tillväxt som skapas i<br />
Stockholm sprider sig snabbt till andra större regioner. Tillväxt i Stockholm<br />
ger därför nya jobb i andra delar av Sverige. Fram till 2030 beräknas 40<br />
procent av landets ekonomiska tillväxt skapas i huvud<strong>stad</strong>sregionen. Men för<br />
att regionen ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen och fortsätta att<br />
vara landets lokomotiv krävs det att tillväxthinder rensas bort.<br />
Ett stort tillväxthinder för huvud<strong>stad</strong>sregionen är det komplexa och svårbegripliga<br />
kommunala skatteutjämningssystemet. Systemet innebär bland<br />
annat att kommuner som satsar på att vara eller bli attraktiva för företag och<br />
för ökad sysselsättning straffas genom minskade intäkter från eller ökade<br />
kostnader för utjämningssystemet.<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s kommuner och landsting bidrar under 2012 med 12,5<br />
miljarder kronor netto till övriga landet, i stället för de 4,5 miljarder i bidrag<br />
som systemet ger sken av att regionen får. Stora vinnare i dagens utjämningssystem<br />
är södra Sverige. Anmärkningsvärt är att ekonomiskt starka kommuner<br />
som Malmö, Göteborg, Norrköping och Örebro i kronor räknat får<br />
de största bidragen. Malmö får hela 3,7 miljarder kronor och Göteborg 2,4<br />
miljarder, något som kan ses som en väldigt snedvriden fördelning.<br />
Staten tillför utjämningssystemet 82 miljarder kronor i statligt anslag för<br />
inkomståret 2012. Beloppet som omfördelas mellan kommunerna uppgår<br />
till 58,3 miljarder kronor och mellan landsting fördelas 23,7 miljarder.<br />
Det stora utflödet av skattekronor får allvarliga konsekvenser inte bara för<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 233
Stockholmregionen. Länet har 22 procent av Sveriges befolkning, står för 31<br />
procent av Sveriges BNP (2009) och svarar för drygt 50 procent av statens<br />
direkta skatteintäkter. Under lång tid har tillväxtförutsättningarna urholkats<br />
då regionen dränerats på skattemedel samtidigt som anslagen för olika<br />
infrastruktursatsningar varit alldeles för låga. Det hämmar regionens tillväxt,<br />
vilket i sin tur skadar landets totala tillväxt.<br />
Missgynnandet av <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> genom skatteutjämningssystemet ställer<br />
satsningar på välfärd mot viktiga investeringar i infrastruktur. Flera kommuner<br />
i <strong>Stockholms</strong>området brottas därför med underskott i sin verksamhet.<br />
Det förklaras av att invånarnas inkomster ökat mer i än i övriga landet och<br />
att inkomstutjämningen ätit upp ökningarna i skattekraft.<br />
Den senaste tioårsperioden har <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> vuxit med ca 250 000 invånare<br />
och <strong>län</strong>et beräknas fortsätta växa i samma eller ökande takt. Den kraftiga<br />
befolkningstillväxten ställer stora krav på investeringar i allt från välfärd<br />
till infrastruktur och bostäder. Samtidigt har kostnaderna för den växande<br />
befolkningen ökat för varje år. Ökade budgetunderskott har bidragit till att<br />
viktiga framtidsinvesteringar har prioriterats bort men också tvingat många<br />
<strong>Stockholms</strong>kommuner att höja kommunalskatten.<br />
Utjämningssystemet kännetecknas av ett oavbrutet lappande och lagande.<br />
Det stora antalet utredningar som genom åren tillsatts för att utreda och<br />
utvärdera utjämningssystemet ger tydliga signaler om att det är felkonstruerat<br />
i grunden. Tillsammans med de skadliga effekterna på landets tillväxt<br />
och investeringar i <strong>Stockholms</strong>regionen blir skatteutjämningssystemet en<br />
bromskloss för Sveriges utveckling. Därför bör systemet avskaffas. Det är<br />
även ett faktum att kommunstyrelseordförandena i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> anser att<br />
utjämningssystemet inte fungerar väl. Bland annat anser dem att systemet<br />
missgynnar det <strong>län</strong>et, det är komplicerat och det missgynnar kommuner som<br />
sköter sin verksamhet och ekonomi effektivt.<br />
Om vi i tittar på vilka signaler systemet sänder till kommunpolitikerna ser vi<br />
tydligt att systemet premierar de som inte sköter sitt uppdrag. Kommunen<br />
får alltså mer pengar om det går dåligt. Det är socialistiskt.<br />
234<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Moderata Ungdomsförbundet i Täby menar att vi inte kan försvara systemet,<br />
inom ramen för vår ideologi samt pragmatiskt ta ansvar för rikets finanser.<br />
Därför bör Moderata Ungdomsförbundet verka för att systemet avskaffas<br />
snarast. MUF Täby inser samtidigt att det kan finnas ett behov av regionalt<br />
stöd. Det är i så fall en fråga för staten att lösa; inte genom att straffbeskatta<br />
Sveriges tillväxtmotor och föregångskommuner som tillhandahåller god<br />
service och hög kvalitet i sina verksamheter. Systemet har kallats för ”Robin<br />
Hood”-skatten då syftet är att ta pengar från de rika och ge till de fattiga.<br />
MUF Täby är av uppfattningen att det är ett opassande namn då Robin<br />
Hood tog pengar som staten hade stulit från folket och gav sedan tillbaka<br />
pengar till de som ägde dem, folket. Likaså bör göras med skattepengarna<br />
som går från rika kommuner till fattiga. De bör stanna där de skapades.<br />
Kommunalskatten<br />
<strong>Moderaterna</strong> tillsammans med alliansen haft regeringsmakten i drygt 6 år<br />
och gjort många bra reformer, bland annat sänkt skattetrycket rejält. Ändå<br />
har Sverige fortfarande världens näst högsta skattetryck, tvåa efter Danmark<br />
(Ekonomifakta, 2010). Då är det tråkigt att se moderatstyrda kommuner<br />
som Nacka och Danderyd höja kommunalskatten när man representerar ett<br />
parti som vill sänka skatten. Låg kommunalskatt är självfallet inte det enda<br />
målet för kommuner, som ansvarar för kvaliteten i skolor och omsorg, men<br />
det bör inte endast vara Anders Borg som sänker skatten utan även moderata<br />
kommun- och landstingspolitiker. God hushållning är en borglig dygd och<br />
låg skatt är ett medel för det. Därför menar MUF Täby att alla moderata<br />
partiföreningar borde ha inställningen att sänka kommunalskatten, så att<br />
den hamnar på en rimlig nivå. MUF Täby menar att den bör ligga under<br />
30 %, landstingsskatten inräknad.<br />
Kollektivtrafiken<br />
Något som oroar MUF Täby är dagens och framtidens frågor angående<br />
kollektivtrafiken i Norrort och Nordost. I samband med att kommuner<br />
expanderar och utvecklas, krävs en välfungerande och effektiv kollektivtrafik<br />
som kan tillgodose invånarnas behov. Roslagsbanan har varit med <strong>län</strong>ge och<br />
fungerar för det mesta, men det finns mycket mer som kan göras. Bland<br />
annat att den ska åka oftare, men framförallt att den ska åka dygnet runt<br />
på helger. Roslagsbanan erbjuder ett tryggt kollektivt transportmedel med<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 235
upplysta perronger och bemannade tåg som kan komplettera en viktig del av<br />
nattrafiken i Norrort. MUF Täby anser att nattrafiken i Norrortssektorn är<br />
otillräcklig, och inte innefattar hela sin befolkning på ett tryggt och tillgängligt<br />
sätt. Att Roslagsbanan börjar gå nattetid, i alla fall på helgerna, tror vi är<br />
en förutsättning för att Norrort och Nordost ska kunna växa i framtiden.<br />
För att möta transportbehoven hos den ökande befolkningen i nordostregionen<br />
behövs både Roslagsbanan och ytterligare kapacitetsstark kollektivtrafik,<br />
det vill säga spårbunden. Satsningar på kollektivtrafik och infrastruktur tar<br />
lång tid. Utbyggnaden av Roslagsbanan etapp två beräknas stå färdig 2017.<br />
Första genomförandebeslutet fattades i landstingets trafiknämnd 2008. Det<br />
vill säga att satsningen tar ca 10 år. Tunnelbanan till Nacka tar förmodligen<br />
minst 20 år att planera och genomföra.<br />
Landstinget har förvisso inlett en utredning av frågan men det är bara ett<br />
första steg. Därför bör vi målmedvetet arbeta för kapacitetstark, spårbunden<br />
kollektivtrafik till nordostregionen. Olika partier, organisationer, m.m<br />
förespråkar en utbyggnad av tunnelbanan till Täby. MUF Täby vill dock inte<br />
låsa sig vid ett specifikt trafikslag utan vara öppna för den lösning som gör<br />
mest medborgarnytta per satsat skattekrona.<br />
Därför yrkar vi att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
att1 Uttalar att det kommunala utjämningssystemet är orättvist, snedvridet,<br />
hotar tillväxt och bör avskaffas<br />
att2 Verkar internt och externt för att det kommunala utjämningssystemet<br />
avskaffas<br />
att3 Uttalar att kommunalskatten i varje kommun bör ligga under<br />
30 %, landstingsskatten inräknad<br />
att4 Verkar för att kommunalskatten i varje kommun hamnar under<br />
30 %, landstingsskatten inräknad<br />
att5 Uttalar att nordostregionens kommuner är i behov av mer och<br />
förnyad kollektivtrafik.<br />
att6 att7 Verkar för en fortsatt utbyggnad av Roslagsbanan<br />
Verkar för ökad turtäthet på Roslagsbanan samt ökad trafik på nätter<br />
och helger<br />
att8 Verkar för ytterligare kapacitetsstark spårbunden kollektivtrafik till<br />
nordostregionen<br />
236<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
att 9<br />
MUF Täby<br />
verka för ökad turtäthet i kollektivtrafiken i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> samt<br />
ökad trafik på nätter och helger<br />
Motionen tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 8–9 februari<br />
<strong>2013</strong>.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 237
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 1<br />
Förbundsstyrelsen delar helt motionärernas uppfattning om <strong>Stockholms</strong>regionens<br />
betydelse för tillväxt och utveckling i hela Sverige. Det som händer<br />
här sprider sig snabbt och stimulerar utvecklingen i resten av Sverige. Att<br />
tala om <strong>Stockholms</strong>regionen och resten av landet som ett motsatspar – som<br />
många debattörer gör – menar vi är alldeles fel. Det som är bra för Stockholm<br />
är bra för resten av Sverige.<br />
Men som motionärerna konstaterar har vi ett antal utmaningar att hantera.<br />
Förbundsstyrelsen väljer att kommentera dem utifrån den relevans de har<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>.<br />
En av dem är det kommunala utjämningssystemet. <strong>Moderaterna</strong> i Stockholm<br />
har i många olika sammanhang kritiserat utjämningssystemet och de<br />
absurda konsekvenser det får för vår region. I det landstingskommunala utjämningssystemet<br />
är <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting den enda nettobetalaren, vilket<br />
är en viktig förklaring till att vi tvingas ha landets högsta landstingsskatt.<br />
Av det tiotal kommuner som är nettobetalare ligger nästan alla i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>län</strong>. Och som konstateras i motionen är det inte glesbygds<strong>län</strong> och -kommuner<br />
som är vinnarna. De största summorna går till stora kommuner med<br />
god ekonomi, eller i varje fall goda förutsättningar: Malmö och Göteborg<br />
är exempel. Visserligen skruvas och fixas det oupphörligen med utjämningssystemet<br />
för att få det lite mera smakligt för de få som bidrar, men faktum<br />
kvarstår: skötsamma och framgångsrika kommuner bestraffas medan slarviga<br />
kommuner belönas. Det är en orimlig ordning.<br />
Alliansen i Stockholm har sedan 2006 sänkt kommunalskatten till landets<br />
nästa lägsta nivå, skattesänkningar som har kunnat genomföras utan att<br />
kommunens kärnuppgifter påverkats. <strong>Moderaterna</strong> har varit pådrivande i<br />
denna process, något för oss alla att vara stolta över.<br />
Beträffande kollektivtrafiken är det självklart viktigt med väl fungerande och<br />
effektiva system. De investeringar i framförallt spårbunden trafik som kommer<br />
att göras de närmaste åren är nödvändiga för att <strong>Stockholms</strong>regionen<br />
ska kunna behålla sin konkurrenskraft.<br />
238<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 239
MOTION 2<br />
ETT SLIMMAT OCH VASST EU<br />
Europeiska unionen utgör idag ett komplicerat politiskt system utan motsvarighet<br />
i världshistorien. Vad som bildades med avsikt att integrera de forna<br />
ärkefienderna Frankrike och Tysklands kol- och stålindustrier i hopp om att<br />
därigenom undanröja risken för ytterligare ett storkrig har idag utvecklats till<br />
ett omfattande politiskt samarbete som innefattar nästan hela Europa och<br />
sträcker sig över en mängd politiska områden. Samarbetet var till en början<br />
begränsat och rörde främst de områden vilka sågs som centrala för krigsproduktion<br />
(Tallberg, 2007, sid 22). Men allteftersom har samarbetet tilltagit i<br />
omfattning och kommit att omfatta nästan alla politikområden (Hix, 2005,<br />
sid 123).<br />
Fredstanken är dock fortfarande bärande i samarbetet. Att undvika krig,<br />
konflikt och sammanstötningar genom samarbete och handel är det syfte<br />
som unionen är satt att tjäna. I ett Europa svårt sargat av en av de djupaste<br />
internationella ekonomiska kriser som vi någonsin upplevt, i ett Europa där<br />
arbetslösheten breder ut sig, missnöjet bland folket växer, hatet mot politiker<br />
och förtroendevalda tilltar, och jakten på syndabockar intensifieras – i<br />
ett sådant Europa behövs Europeiska Unionen mer än någonsin. Det är nu<br />
när ilskan mot unionen och dess företrädare tilltar i omfattning som dess<br />
primära syfte aktualiseras: att tjäna och upprätthålla freden.<br />
Det var nämligen i tider av djup ekonomisk oro och massarbetslöshet som<br />
fascisterna, nazisterna och kommunisterna kom till makten. Det var i tider<br />
av misstro och grav misstänksamhet mot den rådande politiska ordningen<br />
och de företrädare som var satta att tjäna och upprätthålla den som folket<br />
vände sig till Hitler, Mussolini och Lenin bland många andra. Då var de<br />
institutioner som skulle tjäna freden och främja samarbete över nationsgränserna<br />
antingen svaga eller frånvarande. I frånvaron av dessa vände sig<br />
<strong>län</strong>derna till mer beprövade och konventionella metoder för att lösa sina meningsskiljaktigheter:<br />
krig och konflikt. I dagens Europa, när motsättningarna<br />
och meningsskiljaktigheterna växer, vänder vi oss istället till den Europeiska<br />
Unionen och de forum för fred och samarbete som den består av. Detta är<br />
240<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
en stor seger för hela vår kontinent och alla oss som bor inom dess gränser.<br />
Likväl som EU har varit en upprätthållare av freden, har unionen även tjänat<br />
som befrämjare av tillväxt och välstånd, och utökat dess medborgares friheter<br />
i många avseenden. Handel skapar välstånd, skapar och stärker band mellan<br />
<strong>län</strong>der. Härvid har EU genom förverkligandet av den inre marknaden – fri<br />
rörlighet för människor, varor, kapital och tjänster – agerat kraftfullt och<br />
bestämt. Detta har ökat människors frihet, skapat ekonomiskt välstånd och<br />
stärkt relationerna medlems<strong>län</strong>derna emellan.<br />
Europeiska unionen – ett politiskt system i omvandling<br />
Självfallet är unionen emellertid inte utan vare sig fel eller brister. De är<br />
många till antalet, av vilka denna proposition bara har möjlighet att diskutera<br />
ett fåtal. Vi har därför valt att fokusera på frågor av stor betydelse i den<br />
meningen att de berör alla medlems<strong>län</strong>der och att de riskerar att minska<br />
människors frihet och självbestämmande.<br />
Går vi mot ett mer federalt Europa?<br />
Sedan ett par år tillbaka har många åtgärder vidtagits för att bygga upp<br />
regelsystem avsedda för att förhindra upprepningar av den nuvarande krisen.<br />
Genom den så kallade “finanspakten” har möjligheterna till ekonomiska<br />
sanktioner mot <strong>län</strong>der som inte upprätthåller reglerna om budgetunderskott<br />
och statsskuld utvidgats (Lars Calmfors, Dagens Nyheter, 12-10-30). Detta<br />
tycker vi är bra. Att euro<strong>län</strong>derna tidigare struntade i att upprätthålla de<br />
regler om statsfinansiell ansvarsfullhet som EMU ålade dem att efterleva är<br />
en av de primära anledningarna till varför vi hamnat i den nuvarande krisen.<br />
Medlems<strong>län</strong>dernas strävan att förebygga framtida ekonomiska kriser är<br />
dock förknippad med vissa orosmoment. Går de för långt riskerar nämligen<br />
enskilda <strong>län</strong>ders självständighet att inskränkas. Ekonomisk integration förutsätter<br />
politisk integration, det är helt riktigt. Djupare integration är dock<br />
långtifrån önskvärd i alla avseenden, och många av de förslag som diskuterats<br />
skulle avsevärt begränsa de enskilda <strong>län</strong>dernas – och därmed deras medborgares<br />
– frihet. Detta kan vi i MUF Stockholm inte acceptera.<br />
Den Europeiska kommissionen har till exempel föreslagit att den ska ha<br />
lag<strong>stad</strong>gad möjlighet att granska utkast till nationella budgetar och kräva<br />
ändringar i dessa (Lars Calmfors, Dagens Nyheter, 12-10-30). Det vore, en-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 241
ligt oss, ett alldeles för grovt intrång i den nationella suveräniteten och något<br />
som Sverige och den svenska regeringen måste agera skarpt emot.<br />
Ett annat förslag som framförts är att ett finansiellt försäkringssystem ska inrättas.<br />
Ett sådant skulle, är tanken, fördela pengar från <strong>län</strong>der i högkonjunktur<br />
till <strong>län</strong>der i lågkonjunktur i syfte att jämna ut konjunkturutvecklingen<br />
och minska riskerna för statsskuldskriser (Lars Calmfors, Dagens Nyheter,<br />
12-10-30). Statsfinansiell fördelningspolitik, där framgångsrika <strong>län</strong>der straffas<br />
medan mindre framgångsrika belönas, vore inte gynnsamt för Europas<br />
fortsatta utveckling, anser vi. Alla tongångar i den riktningen måste bemötas<br />
med vårt bestämda avvisande.<br />
En av kommissionärerna, justitiekommissionären Viviane Reding, har till<br />
EU lagt fram ett förslag om könskvoterade styrelser i börsnoterade företag<br />
(Wiktor Nummelin, Dagens Nyheter, 12-10-23). Detta är ett typexempel<br />
på vad EU inte ska syssla med. En könskvoteringslag skulle på ett påfallande<br />
sätt strida mot den så kallade subsidiaritetsprincipen, som säger att<br />
EU endast bör stifta lagar inom ett område om målen med dessa beslut inte<br />
kan nås av medlemsstaterna på egen hand (Tallberg, 2007, sid 65). Denna<br />
princip har varit vägledande för lagstiftningen i EU sedan Maastrichtfördraget<br />
och bör självfallet upprätthållas även i fortsättningen.<br />
Slutligen har vi den bankunionen som EU:s medlems<strong>län</strong>der nyligen fattat<br />
beslut om. Många frågor återstår att lösa vad gäller denna institution, frågor<br />
som rör avvecklingskostnader för banker i kris och avvecklingshantering (det<br />
vill säga att man skjuter in nytt kapital i en bank). Den svenska regeringens<br />
hållning har hittills varit att Sverige ska stå utanför till dess att vi får garantier<br />
att svenska skattebetalare inte ska behöva betala för andra <strong>län</strong>ders kriser<br />
och skulder. En sådan institutionell ordning skulle nämligen på samma sätt<br />
som ett europeiskt försäkringssystem av det slag som redogjorts ovan belöna<br />
de som missköt sig till nackdel för den som skött sig. Vi delar regeringens<br />
uppfattning i den här frågan. Svenska skattebetalare ska inte tvingas betala<br />
för krisande banker i andra <strong>län</strong>der.<br />
EU är ett demokratiskt projekt. Unionen har byggts upp av demokratiska<br />
<strong>län</strong>der i syfte att främja fred, välstånd och demokrati. Ju mer makt som överförs<br />
till EU:s överstatliga institutioner, desto mer riskerar misstron mot unio-<br />
242<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
nen att öka bland invånarna i medlems<strong>län</strong>derna. Utan medborgarnas stöd<br />
förlorar EU sin legitimitet. De reformer vi företar får inte leda till ett EU där<br />
möjligheten till ansvarsutkrävande frånvägras de miljontals människor som<br />
i allra högsta grad påverkas av de beslut som fattas av unionens företrädare.<br />
Därför är det av största vikt att vi är varsamma i det pågående reformarbetet.<br />
Vägen till ett friare och mer konkurrenskraftigt Europa<br />
Europas verkliga problem är att dess konkurrenskraft sviktar. Allt för <strong>län</strong>ge<br />
har den förda politiken fokuserat på bidragsutdelning och skydd av åldrande,<br />
dysfunktionella sektorer. Det finns många åtgärder som kan och måste vidtas<br />
för att skapa ett mer konkurrenskraftigt och fritt Europa, av vilka denna<br />
proposition enbart har möjlighet att diskutera ett fåtal. Även på denna punkt<br />
har vi därför valt att fokusera på ett fåtal frågor som vi anser vara särskilt<br />
viktiga.<br />
Snedvriden jordbrukspolitik<br />
Idag går ca 45 procent av EU:s budget till jordbruksstöd. Tidigare har EU<br />
garanterat vissa priser på europeiska jordbruksprodukter oavsett världsmarknadspriserna<br />
(Tallberg, 2007, sid 71), vilket snedvridit konkurrensen.<br />
Även om EU i allt större utsträckning börjat frångå detta system (Tallberg,<br />
2007, sid 71), så stöds bönder fortfarande ekonomiskt på ett sätt som inte<br />
är förenligt med de principer om marknadsekonomi som den inre marknaden<br />
är konstruerad för att förverkliga i praktiken. Det är därför vår åsikt att<br />
jordbruksstödet successivt bör fasas ut. Att nästan hälften av EU:s budget går<br />
till näringssubventioner som snedvrider konkurrens och bromsar ekonomisk<br />
tillväxt är inte acceptabelt.<br />
Stoppa flyttcirkusen!<br />
1992 träffades en överenskommelse mellan EU:s dåvarande medlems<strong>län</strong>der.<br />
Enligt denna ska Europarlamentet huvudsakligen ha sitt säte i Strasbourg,<br />
men av praktiska skäl har Europaparlamentarikerna fortsatt att ha sin bas<br />
i Bryssel. Överenskommelsen står dock fast, vilket innebär att parlamentet<br />
flyttar till Strasbourg tolv gånger varje år. Detta medför stora kostnader.<br />
Varje år beräknas denna flyttcirkus kosta Europas skattebetalare ca 1,8<br />
miljarder svenska kronor (folkpartiet.se). Detta är en märklig procedur, som<br />
kostar oerhört mycket utan att ge någonting tillbaka. Den är också omöjlig<br />
att försvara och minskar parlamentets legitimitet, vilket skadar EU:s anse-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 243
ende bland medborgarna i medlems<strong>län</strong>derna. Vi anser att denna vederstyggliga<br />
uppvisning i byråkrati och nationell prestige måste upphöra så fort som<br />
möjligt.<br />
Fria marknader<br />
EU har varit den pådrivande aktören bakom flera frihandelsinitiativ på<br />
senare år (Tallberg, 2007, sid 72). Detta är naturligtvis väldigt bra. Frihandel<br />
skapar välstånd och utökar människors frihet. I synnerhet för <strong>län</strong>der i tredje<br />
världen är detta fallet. Handel med andra <strong>län</strong>der är ofta deras enda utväg ur<br />
den extrema fattigdom som plågar dem.<br />
I andra avseenden har EU däremot fört en politik som gått emot frihandelstanken.<br />
Unionen upprätthåller i dagsläget cirka 10 794 olika tullar mot<br />
omvärlden (Norberg, 2007, 129). På de flesta industriprodukter är tullnivåerna<br />
nära noll, men på jordbruksprodukter är de desto högre. Jordbruk utgör<br />
huvudnäringen i väldigt många <strong>län</strong>der i tredje världen. Genom tullar och<br />
importkvoter (Tallberg, 2007, sid 71) hindrar EU deras möjligheter att ta sig<br />
ur fattigdom. EU upprätthåller härmed en orättvis, snedvriden konkurrens<br />
till skada även för vår egen välståndsutveckling. Dessa tullar och importkvoter<br />
måste slopas, och <strong>län</strong>der utanför EU tillåtas konkurrera på samma villkor<br />
som <strong>län</strong>der inom EU.<br />
Vi tror därtill att fler frihandelsavtal måste ingås med andra <strong>län</strong>der i andra<br />
delar av världen. Nyligen avslutades förhandlingar om ett frihandelsavtal<br />
med Sydkorea och förhandlingar pågår för närvarande med Japan, Egypten,<br />
Kanada, Singapore och Indien bland flera andra <strong>län</strong>der om att teckna<br />
frihandelsavtal (europa.eu). I den mån det är möjligt bör dessa processer påskyndas,<br />
eftersom fler frihandelsavtal med växande regioner i världen skulle<br />
öppna upp fler marknader för europeiska företag, vilket skulle bidra till den<br />
ekonomiska tillväxten.<br />
Ett stort steg i denna riktning vore att EU tecknar ett frihandelsavtal med<br />
USA. Tillsammans står USA och EU för ungefär hälften av världens BNP<br />
(europa.eu), och ett frihandelsavtal mellan båda kontinenterna skulle därmed<br />
med största sannolikhet skapa flera nya jobb genom att marknader öppnas<br />
upp och handelsflödena tilltar. EU bör omgående starta förhandlingar<br />
med USA för att få detta till stånd.<br />
244<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Ett annat viktigt sätt att föra Europa ur krisen är att ändra prioriteringarna i<br />
EU-budgeten. I dag utgör jordbruksstöd och regionalstöd de enskilt största<br />
utgiftsposterna, varav jordbruksstödet är den enskilt största utgiftsposten. En<br />
väldigt liten andel går till forskning och utveckling, ungefär sex procent bara<br />
(Tallberg, 2007, sid 82, 83). Att skära ned på regional- och jordbruksstödet<br />
till förmån för mer satsningar på forskning och innovation skulle ge betydligt<br />
mer valuta för pengarna i slutändan.<br />
En mer komplett inre marknad<br />
När en privatperson eller ett företag köper en tjänst i ett EU-land är det<br />
oftast konsumentlagstiftningen i just det landet som tillämpas. Företag som<br />
vill sälja sina tjänster i olika <strong>län</strong>der i Europa måste med andra ord förhålla<br />
sig till en rad olika lagar (kommers.se), vilket naturligtvis försvårar den fria<br />
rörligheten. Ett sätt att överkomma detta vore att harmonisera konsumentlagstiftningen<br />
som man gjort på många andra områden för att underlätta<br />
den fria rörligheten. Vi är övertygade om att detta skulle främja handeln<br />
med tjänster inom EU.<br />
Få företag deltar i offentliga upphandlingar i andra <strong>län</strong>der. Mindre än två<br />
procent av de offentliga kontrakten går till företag som har sitt säte i ett<br />
annat medlemsland (kommers.se). Här ser vi en outnyttjad potential. Fri<br />
rörlighet och konkurrens på detta område skulle ge oss möjlighet att få ut<br />
ännu mer av våra skattepengar. Därför bör steg tas mot en gränsöverskridande<br />
upphandling, i vilken även <strong>län</strong>der utanför EU tillåts delta. Detta skulle<br />
förbättra EU:s konkurrenskraft och bidra till tillväxten.<br />
Lämna snuset ifred!<br />
Regeringen har under lång tid försökt häva exportförbudet på snus, då det<br />
strider mot den fria rörligheten av varor (EU-upplysningen.se). Ytterligare<br />
ett försök företogs i höstas utan framgång. Än värre är att EU vill införa<br />
förbud för ett antal smaktillsatser som idag finns i flera av de snussorter som<br />
säljs i Sverige (EU-upplysningen.se). Skulle detta förbud vinna gehör, kommer<br />
flera snussorter med andra ord att försvinna från den svenska marknaden.<br />
Det skulle innebära en inskränkning av Sveriges undantag från snusförbudet<br />
och det är inte acceptabelt.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 245
Tillämpa tjänstedirektivet fullt ut<br />
December 2006 antogs tjänstedirektivet, med krav på genomförande senast<br />
den 28 december 2009. Direktivet anger vilka regler som ska gälla för<br />
handeln med tjänster på EU:s inre marknad, och syftar till att underlätta för<br />
leverantörer av tjänster genom att ta bort onödig byråkrati och förminska<br />
den administrativa bördan för tjänstemarknaden. Härigenom ska handeln<br />
med tjänster underlättas och den inre marknaden utvecklas och stärkas<br />
(regeringen.se). Detta är givetvis mycket bra! Den inre marknaden vilar på<br />
principen om de fyra friheterna – fri rörlighet för kapital, tjänster, varor och<br />
människor – och därför är det självfallet oerhört viktigt att åtgärder genomförs<br />
för att säkerställa dess fullbordande.<br />
Men direktivet är i sin nuvarande skepnad inte tillräckligt omfattande.<br />
Tjänstesektorn är den snabbast växande sektorn av ekonomin och står för ca<br />
sjuttio procent av EU:s samlade BNP. Dagens tjänstedirektiv undantar dock<br />
väldigt många olika typer av tjänster, såsom finanstjänster, bemanningstjänster,<br />
säkerhetstjänster och transporttjänster (regeringen.se). Det innebär att av<br />
dessa 70 procent omfattar det nuvarande direktivet kanske runt 30 procent.<br />
Det är långtifrån tillräckligt för att man ska kunna prata om fri rörlighet vad<br />
gäller tjänster inom EU. Vi anser därför att ett nytt tjänstedirektiv bör antas<br />
som omfattar hela tjänstesektorn. Annars riskerar Europas konkurrenskraft<br />
att gå förlorad.<br />
Utvidga Unionen<br />
För att utöka EU:s möjligheter, bör unionen utvidgas till att omfatta fler<br />
<strong>län</strong>der. I dagsläget bedriver EU förhandlingar med Makedonien, Island,<br />
Serbien, Montenegro och Turkiet om medlemskap (EU-upplysningen.se). Vi<br />
anser att unionen skulle gynnas av en fortsatt utvidgning. Den inre marknaden<br />
skulle breddas, möjligheterna för företagare och enskilda individer öka,<br />
banden mellan <strong>län</strong>der stärkas. I den mån det är möjligt anser vi därför att<br />
förhandlingarna bör påskyndas.<br />
Med anledning av ovanstående föreslås stämman besluta<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att varken Europeiska<br />
1<br />
kommissionen eller något annat EU-organ ska kunna fatta beslut<br />
om Sveriges statsbudget såtillvida denna inte uppenbart strider<br />
mot EU-rätten<br />
246<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
att 2<br />
att 3<br />
att 4<br />
att 5<br />
att 6<br />
att 7<br />
att 8<br />
att 9<br />
att 10<br />
att 11<br />
att 12<br />
att 13<br />
att 14<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att ett europeiskt finansiellt<br />
försäkringssystem inte bör införas<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att Sverige inte bör gå med<br />
i bankunionen såvida vi inte får garantier att svenska skattebetalare<br />
inte ska behöva betala för andra <strong>län</strong>ders krisande banker<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att ett direktiv om könskvotering<br />
till europeiska bolagsstyrelser inte ska bli verklighet<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att subsidiaritetsprincipen<br />
värnas och upprätthålls<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att EU:s jordbruksstöd<br />
successivt fasas ut<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att Europaparlamentet<br />
enbart ska ha sitt säte i Bryssel<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att EU:s exportförbud<br />
mot snus upphävs och att det svenska snuset ska få behålla sina<br />
smaktillsatser<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att EU slopar alla sina<br />
tullar och alla sina importkvoter mot omvärlden<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för en mer harmoniserad<br />
konsumentlagstiftning<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för en mer gränsöverskridande<br />
upphandling<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att ett nytt tjänstedirektivska<br />
antas som omfattar hela tjänstemarknaden<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att EU i den mån det är<br />
möjligt påskyndar medlemskapsförhandlingarna med Turkiet,<br />
Makedonien, Island, Montenegro och Serbien utan att kompromissa<br />
om EU:s krav för medlemskap.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att tobinskatt inte införs<br />
inom EU<br />
Motionen tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 8-9 februari<br />
<strong>2013</strong>.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 247
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 2<br />
Motionen berör ett flertal olika aspekter av EU:s framtida utveckling. Likt<br />
motionärerna värnar förbundsstyrelsen den freds- och frihetstanke som EUsamarbetet<br />
bottnar i. <strong>Moderaterna</strong> har varit och vill fortsätta vara en aktiv<br />
del av ett starkt, enat och öppet Europa.<br />
Motionens att-satser berör ett flertal olika områden varav flera redan är<br />
moderata ståndpunkter. Däremot har under de senaste åren ett antal nya<br />
frågor förts upp på den europeiska agendan, inte minst i eurokrisens spår. En<br />
gemensam bankunion har varit ett av de mest omtalade förslagen, där den<br />
svenska hållningen på goda grunder har varit mycket skeptisk. Detsamma<br />
gäller för andra förslag där EU-<strong>län</strong>der med välskötta ekonomier ska täcka<br />
upp för <strong>län</strong>der som inte hållit ordning i sina offentliga finanser. Den långsiktiga<br />
lösningen på Europas ekonomiska utmaningar är att EU:s medlemmar<br />
– såväl enskilt som tillsammans – vidtar nödvändiga åtgärder för att stärka<br />
konkurrenskraften.<br />
Diskussionen om EU:s inställning till snuset har pågått under många år. För<br />
svenskt vidkommande är viktigt att det europeiska exportförbudet avskaffas.<br />
Överlag vore det önskvärt med en mer harmoniserad lagstiftning på konsumentområdet,<br />
utan att på något sätt riskera konsumenters säkerhet eller<br />
hälsa.<br />
Frihandel är en av EU:s viktigaste framgångsfaktorer. Även om frihandel<br />
råder inom unionen kan knappast detsamma sägas om handeln mellan<br />
EU och omvärlden. Minskade och på sikt helt borttagna tullar, vore därför<br />
önskvärt för såväl EU som för världsekonomin. En positiv nyhet är det besked<br />
som nyligen kom om att EU och USA ska inleda förhandlingar om ett<br />
gemensamt frihandelsavtal.<br />
Ett annat steg för att öka frihandeln är att låta EU inkludera fler medlemsstater.<br />
Undantaget Kroatien – som väntar på att bli medlem redan till<br />
sommaren innevarande år – har EU idag fem kandidat<strong>län</strong>der. Precis som<br />
påpekas i motionen är det helt centralt att kandidat<strong>län</strong>derna lever upp till de<br />
248<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
krav som är förknippade med medlemskap, inte minst vad gäller skyddet för<br />
mänskliga rättigheter samt yttrande- och religionsfrihet.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att bifalla att-satserna 1, 2, 3, 4, 8, 10, 12 och 13,<br />
att anse att-satserna 5, 6, 7, 9, 11 och 14 besvarade med det av<br />
förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 249
MOTION 3<br />
ASYLRÄTT FÖR TOLKAR<br />
Det svenska insatsförsvaret har betytt mycket för omvärlden och har ett<br />
starkt stöd hos det svenska folket. Våra styrkor har bidragit till att skapa fred,<br />
trygghet och har möjliggjort för kvinnor och barn att gå i skola i <strong>län</strong>der som<br />
drabbats av väpnade konflikter. Under åren har dessa insatser varit i <strong>län</strong>der<br />
såsom Cypern, Bosnien, Kosovo, Kongo, Afghanistan, Libyen, Liberia och<br />
farvatten utanför Somalias kust. Sverige har i dessa insatser samarbetat med<br />
ett stort antal andra <strong>län</strong>der inom Nato och EU, under FN:s mandat. Dessa<br />
är viktiga insatser för att främja och bevara freden i konfliktområden och i<br />
nyfödda demokratier runt om i världen.<br />
En förutsättning för att dessa insatser skall bli framgångsrika är att ha ett<br />
gott samarbete med lokalbefolkningen. Våra styrkor anställer eller hyr regelbundet<br />
in flerspråkiga invånare som tolkar under insatser utomlands. Dessa<br />
gör en viktig insats för Sverige, ofta med stor risk inte bara för sina egna liv,<br />
utan även för sina familjemedlemmars. Flertalet <strong>län</strong>der som deltar i dessa<br />
insatser, däribland USA, Kanada, Tyskland och Norge ger sina tolkar asylrätt<br />
i och med att de tjänstgjort och bidragit till landets insatser i deras hemland.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår vi att förbundsstämman<br />
beslutar<br />
att 1<br />
att 2<br />
250<br />
<strong>Moderaterna</strong> ska verka för att regering utreder möjligheten att ge<br />
asylsökande, som tjänstgjort som tolkar åt svenska trupper utom-<br />
lands, företräde vid asylrättsprövning i Sverige.<br />
moderaterna i Stockholm <strong>stad</strong> för vidare motionen till Moderater-<br />
nas partistämma.<br />
Harald Eriksson och Carl Michael Gräns, Maria<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 3<br />
Det är en utgångspunkt för den rättssäkra asylpolitiken att asylansökningar<br />
prövas individuellt för dem som sökt asyl i Sverige.<br />
Frågan om möjlighet till uppehållstillstånd i Sverige för tolkar och andra<br />
lokalanställda som arbetar eller har arbetat med svenska styrkor utomlands är<br />
viktig men samtidigt komplex. En omständighet att ta hänsyn till i sammanhanget<br />
är att de personer som avses vanligtvis inte befinner sig i Sverige och<br />
alltså inte kan lämna in en asylansökan.<br />
Frågan kommer exempelvis aktualiseras redan till sommaren i och med att<br />
Camp Northern Lights börjar avvecklas och de svenska ISAF-styrkorna succesivt<br />
dras tillbaka. Flera <strong>län</strong>der är i liknande situation som Sverige studerar<br />
frågan och förbereder för hur ärendena ska hanteras.<br />
Sverige har ett ansvar för den lokalanställda personal som arbetar för<br />
svenska styrkor utomlands. Därför är det viktigt att frågan analyseras noga<br />
av berörda aktörer. Ansvarig myndighet är i första hand Försvarsmakten.<br />
Även Migrationsverket kan ha en roll i sammanhanget. Det är nödvändigt<br />
att Försvarsmakten i rollen som arbetsgivare på plats hanterar de anställdas<br />
situation. Att få hjälp och stöd inom landet kan vara en sådan lösning.<br />
Eventuella hot och risker för tolkar och andra lokalanställda som inte kan<br />
hanteras på plats och där skydd i Sverige kan bli aktuellt måste bedömas<br />
individuellt.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 251
MOTION 4<br />
FÖRSVARSUTREDNING<br />
Under det senaste året har det vid ett antal tillfällen påvisats att det svenska<br />
försvaret är i kraftig obalans. Det gäller uppskjutna materialbeställningar,<br />
rekryteringsläget och förmågan att försvara Sverige territoriellt.<br />
Försvarsbeslutet 2009 är svårligen ekonomisk genomförbart i realiteten. Försvarsmakten<br />
bedömde 2011 att försvarsbudgeten skulle behövas öka med<br />
3–4 miljarder kronor per år under perioden 2015 till 2020. Det saknades<br />
framförallt medel till den nödvändiga omsättningen av material för att<br />
bibehålla ”konkurrenskraften” i den militärtekniska utvecklingen. Vad gäller<br />
personalförsörjningen så har tillströmningen varit mindre än väntat och avgångarna<br />
efter genomgången grundutbildning högre än beräknat. Detta sker<br />
i en situation med hög ungdomsarbetslöshet.<br />
Försvarshögskolan har uttryck oro över den framtida officersförsörjningen<br />
Enligt ÖB:s uttalande vid senaste årsskiftet har det svenska försvaret<br />
kapacitet, vad beträffar invasionsförsvar, att klara territoriellt försvar mot ett<br />
begränsat mål i ungefär en vecka.<br />
Den svenska försvarspolitiken bygger sannolikt, outtalat, på att försvaret av<br />
Sverige sker i samverkan med andra demokratiska nationer, och att den egna<br />
militära försvarsförmågan är begränsad. Den ensidigt beslutade solidaritetsdeklaration<br />
är central i den svenska säkerhetspolitiken och där slås fast att<br />
Sverige både skall kunna ge och ta emot militär hjälp. För detta fordras dock<br />
kapacitet i form av förband, förberedelse och förankring.<br />
I den nyligen utkomna rapporten från KkrVA ”För Sveriges säkerhet” visas<br />
på ett övertygande sätt att bristen på förband för att lösa krigsuppgiften ”har<br />
medfört att vi idag inom alla stridskrafter har för få förband för att självständigt<br />
kunna ta upp ett försvar av territoriet, även vid ett mycket begränsat angrepp”.<br />
Förberedelse för att stödja angripna stater eller ta emot hjälp är inte<br />
en prioriterad uppgift för Försvarsmakten. Även den politiska förankringen<br />
av solidaritetsdeklarationen saknas i stor utsträckning. Utvecklingen i det<br />
252<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
geopolitiska närområdet fordrar uppmärksamhet, och det finns all anledning<br />
för Sverige att se över behovet av garantier och allianser.<br />
Den nu sittande försvarsberedningen presenterar i juni sin omvärldsrapport<br />
som skall redovisa en samlad bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen<br />
och konsekvenser för svensk försvars-och säkerhetspolitik. Slutsatserna<br />
ligger sedan till grund för en försvarspolitisk rapport som bildar underlag<br />
för försvarsbeslutet 2015. Lämpligtvis borde försvarsberedningen får ett<br />
tilläggsdirektiv att göra en förutsättningslös utvärdering om vad ett svenskt<br />
medlemskap i en försvarsallians kan innebära. Vårt grannland Finland har<br />
redan vid två tillfällen genomfört utredningar avseende förvarsallians.<br />
Det borde vara naturligt att se hur Sveriges samarbete med NATO förändrats<br />
över tiden. Vårt partnerskap med NATO är mer utvecklat än flera ordinarie<br />
NATO-medlemmars. <strong>Moderaterna</strong> har sedan tidigare ett stämmobeslut<br />
på att Sverige bör gå med i NATO. Huvudargumentet mot ett medlemskap<br />
som ofta framförs är att det idag saknas ett brett parlamentariskt och folkligt<br />
stöd för ett medlemskap. Det folkliga motståndet mot en NATO-anslutning<br />
har dock minskat. Enligt undersökningar under senare tid är grupperna för<br />
och emot ungefär lika stora. Denna förskjutning har skett utan att någon<br />
politiskt ledd information till svenska folket har förekommit om innebörden<br />
av ett sådant medlemskap.<br />
Det är angeläget att moderaterna vågar vara tydliga och ta pedagogisk ledning<br />
i denna fråga, även om eventuellt NATO medlemskap sannolikt inte är<br />
en aktuell valfråga under 2014.<br />
En bra plattform för en allmän debatt om försvarsallians kan vara en av försvarsberedningen<br />
genomförd utredning om förutsättningarna för ett svenskt<br />
NATO-medlemskap, och konsekvenserna av att stå utanför.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att sställa sig bakom kravet att den sittande försvarsberedningen får ett<br />
1<br />
tilläggsuppdrag att allsidigt utreda innebörden, försvars- och säkerhetspolitiskt<br />
samt för dess innebörd för försvarsmaktens utform-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 253
att 2<br />
254<br />
ning, av ett svenskt NATO-medlemskap.<br />
ta motionen som sin egen att sändas vidare till partistämman<br />
<strong>2013</strong>.<br />
Mikael Eskman, S:t Göran<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 4<br />
Så sent som på förbundsstämman 2011 tog <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
ställning för en framtida svensk anslutning till Nato. Vid den efterföljande<br />
partistämman förnyade <strong>Moderaterna</strong> sin ståndpunkt att förespråka ett<br />
svenskt medlemskap.<br />
Försvarsorganisationen befinner sig i en snabb förändring. Vid dess grundande<br />
1949 hade organisationen tolv medlemmar. Idag är siffran 28. Bara sedan<br />
det kalla krigets slut har 13 nya tillkommit. Samtliga är före detta öststater.<br />
Det understryker Europas förändring. Tidigare bittra fiender sitter idag vid<br />
samma bord, samtidigt som nya hotbilder har vuxit fram.<br />
Sveriges samarbete med Nato har vuxit sig allt starkare. Faktum är att vårt<br />
samarbete med Nato aldrig har varit så omfattande som idag. Svenska soldater<br />
tjänstgör sedan tiotalet år tillbaka i Afghanistan tillsammans med Nato<strong>län</strong>der.<br />
Under FN-insatsen i Libyen genomförde Jas Gripen ett större antal<br />
flyguppdrag med mycket gott resultat. Sverige deltar också i ett antal olika<br />
samarbetsprojekt tillsammans med Nato.<br />
Försvarsberedningen är ett forum för konsultationer mellan regeringen och<br />
representanter för de politiska partierna i riksdagen. Strävan är att nå en så<br />
bred enighet som möjligt om hur Sveriges säkerhets- och försvarspolitik ska<br />
utformas. Arbetet har pågått sedan sommaren 2012 och ska sannolikt avslutas<br />
innan valet 2014. Det medför att den återstående tiden för eventuella<br />
tilläggsuppdrag är mycket knapp, särskilt ifall dess slutsatser ska kunna spela<br />
roll för beredningens slutrapport. Förbundsstyrelsen är av uppfattningen att<br />
eventuella utredningar om Sveriges förhållande till Nato bör ske grundligt<br />
och inte behöva hastas igenom.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 255
MOTION 5<br />
KUNSKAP I STRAFFLAGSTIFTNINGEN SOM EN VIKTIG DEL<br />
AV BROTTSFÖREBYGGANDE ARBETE<br />
Det är viktigt att fokusera på det brottsförebyggande arbetet. Erfarenheter<br />
från vardagen/fältet leder till att vi kan (ger oss möjlighet) konstatera att<br />
allmänheten har bristande uppfattning och kunskap om gällande lagstiftning.<br />
Närmare bestämt, allmänheten är okunniga om vilka handlingar som<br />
är kriminaliserade och vilka andra straff som innebär brottspåföljder. Detta<br />
gäller både svenskar och nyan<strong>län</strong>da invandrare. För att synliggöra påståendet<br />
ges några exempel från det verkliga livet.<br />
Exempel 1: En person gripen för misshandel och skadegörelse undrar vad han<br />
blev gripen för. Efter att han fick svar sa han att han inte misshandlade någon.<br />
I stället för detta knuffade han ”bara” motparten, samt slet ut kortläsaren och<br />
ka<strong>stad</strong>e den på golvet.<br />
Exempel 2: En 20-årig kvinna gripen för misshandel, hot om våld och våld mot<br />
tjänsteman förklarar till polisen att hennes motpart förolämpade henne verbalt<br />
och hon försvarade sig genom att använda fysiskt våld. Hon var övertygad att<br />
hon hade rätt (”enligt nödvärnsrätten”) att slå sin motpart.<br />
Om personerna i de ovanstående exemplen – precis som många andra –<br />
skulle ha kunskaper om den gällande strafflagstiftningen, skulle de tänka<br />
efter och kanske ha avstått från sina brottsliga handlingar. Därför tycker vi<br />
att kunskap och information om gällande strafflagstiftning (nödvärn, nöd<br />
och våldsrelaterade brott) är ett måste för att förebygga brott. Det finns ett<br />
stort behov av riktade informations- och utbildningsinsatser mot ungdomar<br />
och nyan<strong>län</strong>da invandrare samt föräldrar.<br />
I dagsläget ingår ej ämnet ”Rättskunskap” i läroplanen eller i kärnämnena<br />
vilket är väldigt beklagligt. Obligatorisk kunskap och information i gällande<br />
rätt som på ett tydligt sätt synliggör konsekvenser av lagöverträdelser kan<br />
leda till att ungdomar avstår från att begå kriminella gärningar. Detsamma<br />
gäller även för nyan<strong>län</strong>da invandrare – en sådan rättslig orientering är ett<br />
måste för att nyan<strong>län</strong>da ska kunna samspela med det svenska samhället.<br />
256<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Rättslagstiftningen bör vara obligatorisk och ingå i SFI-undervisningen.<br />
Med anledning av de erfarenheter som gjorts i vardagen är det viktigt att<br />
kunskap och information i gällande strafflagstiftningen blir obligatorisk och<br />
en naturlig del i det brottsförebyggande arbetet.<br />
Med anledning av ovanstående yrkar undertecknade att stämman<br />
beslutar<br />
att anta motionen<br />
1<br />
att verka för att kunskaper om lagstiftningen och rättsväsendet skall<br />
2<br />
vara ett obligatorium i förskola, grundskola och gymnasier samt<br />
SFI<br />
motionen överlämnas till riksdagsgruppen<br />
att 3<br />
Vladimir Iserell, Brännkyrka<br />
Motionen har behandlats av Styrelsen i Brännkyrka-moderaterna och de ställer<br />
sig bakom motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 257
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 5<br />
Förbundsstyrelsen delar inte motionärens bedömning att människor i allmänhet<br />
inte vet vilka handlingar som är lagliga och vilka som inte är det. De<br />
exempel motionären anger handlar snarare om att en handling bedöms olika<br />
av olika personer än om okunskap om vad lagen innebär.<br />
Självklart har ingen mer än juridiska specialister kunskap om varenda<br />
skrymsle i Brottsbalken och annan lagstiftning, men det är faktiskt medborgarnas<br />
skyldighet att hålla sig rimligt orienterade om vad som gäller. Man<br />
kommer inte undan med att hävda att man inte visste att det man gjorde var<br />
olagligt.<br />
Den som begår ett brott är nästan alltid medveten om att vederbörande<br />
begår ett brott, men väljer av olika skäl ändå att handla som han eller hon<br />
gör. Varför det är så är ett kärt ämne bland kriminologer, psykologer och<br />
jurister och alltför komplicerat och mångbottnat för att kunna behandlas i<br />
ett motionssvar.<br />
Förbundsstyrelsen tror inte heller att det är önskvärt, eller ens möjligt, att<br />
stoppa in rättskunskap eller vad man nu väljer att kalla det, i läroplanerna<br />
i större utsträckning än vad som redan är fallet inom ramen för SO-ämnet.<br />
Skolans uppgift kan inte vara att ta hand om allt och undervisa i allt, det är<br />
trångt som det är. Vilket av basämnena ska maka på sig för att rättskunskap<br />
ska få plats?<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
258<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 6<br />
POLITISKA NÄMNDEMÄN<br />
Bakgrund<br />
Sverige och det svenska rättssystemet har en historia som sträcker sig flera<br />
hundra år tillbaka i tiden. Under denna tid har det svenska rättssystemet<br />
utvecklats och förfinats till att bli ett av de mest rättssäkra i världen 1 . Dock<br />
inte sagt att det fortfarande finns många och stora problem med det svenska<br />
rättsväsendet. Ett av dessa problem är att Sverige än idag har politiskt tillsatta<br />
nämndemän i tings- och hovrätterna som reducerar den svenska rättssäkerheten.<br />
Systemet med politiskt tillsatta nämndemän och lekmän i Sveriges<br />
domstolar är en historisk kvarleva som inte hör hemma i dagens samhälle.<br />
Politiska domare – ett hot mot rättssäkerheten<br />
De människor som försvarar dagens system med politiskt tillsatta nämndemän<br />
brukar lyfta fram två fördelar med systemet. För det första att lagmannen,<br />
den person i den dömande makten som faktiskt studerat juridik, kompletteras<br />
av lekmän som ska ge ett folkligt inflytande i domstolarna. För det<br />
andra att även om nämndemännen är politiskt tillsatta så är de opolitiska.<br />
Det strider nämligen mot Domareden, 4 kap. 11 § Rättegångsbalken att ta<br />
politisk hänsyn när man dömer.<br />
Dessa två argument för nämndemannasystemet är dock ohållbara. Det första<br />
argumentet, att nämndemän behövs för rättstillämpningen ska ligga i linje<br />
med det allmänna rättsmedvetandet förutsätter att alla lagfarna domare<br />
inte har någon insyn i samhället. Med andra ord menar de människor som<br />
försvarar nämndemannasystemet att lagfarna domare är så totalt insnöade<br />
på juridik att de inte kan ta hänsyn till annat än lagtexten i ett brottmål.<br />
Men att lagfarna domare skulle leva sina liv i juridiska glasbubblor kan de<br />
flesta som någonsin varit på en rättegång, eller ens träffat en lagfaren domare<br />
bestämt förneka.<br />
Det må så vara att alla nämndemän avsvär sig från att ta politisk hänsyn när<br />
de dömer genom Domareden. Men vilket förtroende för Sveriges domstolar<br />
och för den svenska rättssäkerheten får vi när Sverigedemokrater och Natio-<br />
1 http://www.dn.se/nyheter/varlden/sverige-i-topp-for-rattssakerhet<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 259
naldemokrater tar plats i domstolar runtom i Sverige? Vad säger det om vår<br />
rättssäkerhet när vi i Södertälje tingsrätt har nämndemän som ifrågasätter<br />
Förintelsen och ser homosexualitet som en sjukdom 2 ? Det är tydligt att själva<br />
syftet men nämndemannasystemet, att stärka förtroendet för domstolarna,<br />
motarbetas av nämndemannasystemet.<br />
Avslutning<br />
Det fanns under många år ett behov att lekmän inom Sveriges domstolar,<br />
under den tid då medborgarna ännu inte hade etablerat ett förtroende för<br />
det juridiska systemet. Men rollen som nämndeman har idag reducerats till<br />
att bli en inkörsport i politiken för unga människor (författaren till denna<br />
motion är inget undantag!) och en samlingsplats för pensionärer i behov av<br />
sysselsättning i form av ett politiskt uppdrag. Det må vara intressant och ge<br />
en känsla av att axla stort ansvar när man som lekman tar på sig rollen som<br />
nämndeman i dömande församlingar. Men vill man, vare sig man står som<br />
åtalad eller målsägande, ha sitt mål avgjort av personer som studerat juridik<br />
och har juridiken som sitt yrke, eller av lekmän som saknar juridisk kunskap.<br />
Med anledning av ovanstående yrkar jag<br />
att1 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att systemet med politiskt<br />
tillsatta nämndemän i tingsrätt och hovrätt bör avskaffas.<br />
att2 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att nämndemannasystemet<br />
bör avskaffas i sin helhet.<br />
att3 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att nämndemannasystemetbör<br />
avskaffas i sin helhet.<br />
att4 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att allmänhetens insyn i<br />
rättsväsendet säkerställs när nämndemannasystemet avskaffas.<br />
att5 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att systemet med politiskt<br />
tillsatta nämndemän i tingsrätt och hovrätt avskaffas.<br />
Henrik Lundqvist, MUF Östermalm<br />
Motionen tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 18–19 februari<br />
2012.<br />
2 http://expo.se/2011/homosexualitet-en-sjukdom-enligt-namndeman_3760.html<br />
260<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 7<br />
NÄMNDEMANNASYSTEMETS BEVARANDE<br />
Det svenska nämndemannasystemet har under en tid kritiserats från olika<br />
håll. Detta har skett av bland andra tongivande jurister och samhällsdebattörer.<br />
Även inom <strong>Moderaterna</strong> har många kritiska röster hörts efter de uppmärksammade<br />
fallen med nämndemän som bedömts vara jäviga.<br />
Nackdelen med månghundraåriga institutioner är att anledningen till att de<br />
finns lätt faller i glömska. När enstaka, eller till och med flera, fall av problem<br />
och missöden dyker upp är det lätt att kritisera en ordning om ingen<br />
påminner om varför den finns. I dag är det få som verkar kunna påminna sig<br />
lekmannadomarnas betydelse för rättssäkerhet och maktdelning i en rättsstat.<br />
Nämndemän ger rättssäkerhet<br />
Lagen stiftas av juridiska lekmän och bör kunna förstås av lekmän. En straffrätt<br />
som endast förstås av jurister blir oförutsägbar för gemene man och därmed<br />
ytterst rättsosäker. Den spanska inkvisitionen hade inga lekmän. Som en<br />
motreaktion har de flesta väster<strong>län</strong>dska rättsordningar sedan dess av rättssäkerhetsskäl<br />
använt lekmän i dömandet. De engelska magistratesdomstolarna<br />
består ofta endast av en lekman, med jurister förpassade till en kanslifunktion.<br />
I grövre mål är rätten att bli dömd av en jury en del i rättssäkerheten.<br />
Även i Sverige använder vi oss av jury i de mål där det ställs särskilda höga<br />
krav på rättssäkerhet.<br />
Rättegångsbalken ger juristdomaren en särskild ställning som ordförande med<br />
ansvar för processledning och att vid överläggningen för nämnden framställa<br />
saken och “vad lag <strong>stad</strong>gar därom” (RB 30:7). I praktiken är det juristdomaren<br />
som definierar rättsfrågan och ger förslag på hur den ska besvaras. Att<br />
många mål blivit komplicerade, vilket hävdas numera, är inte ett skäl att ta<br />
bort lekmännen. Det är ett skäl att förenkla lagstiftningen.<br />
I de sällsynta fall där nämnden överröstar juristdomaren i en rättsfråga står<br />
Hovrätten dock beredd med en majoritet av juristdomare att ändra tingsrättens<br />
beslut.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 261
I brottmål står oftast bevisfrågorna i centrum och där har nämnden sin viktigaste<br />
funktion. I den fria bevisvärdering som gäller i Sverige är vi nämligen<br />
alla lekmän. Jurister besitter ingen särskild metod för bevisvärdering och i<br />
strikt mening är det inte ens fråga om rättstillämpning när domstolen värderar<br />
utredningsmaterialet.<br />
Även i bevisprövningen, om bevisningen når upp till beviskravet “ställt utom<br />
rimligt tvivel”, behövs lekmän. En sluten krets bestående av en eller flera<br />
juristdomare, tillika arbetskamrater, har en smalare erfarenhetsbas och löper<br />
större risk att falla in i ett grupptänkande där man förbiser omständigheter<br />
i utredningen som kan utgöra grund för rimligt tvivel. Quickdebatten har<br />
visat att detta inte enbart är en teoretisk risk.<br />
En nämnd, fri från kollegiala bindningar, där samtliga efter en värdering av<br />
bevisningen och på objektiva grunder är helt säkra på den tilltalades skuld<br />
framstår som en mer rättssäker metod att utesluta möjligheten till rimligt<br />
tvivel.<br />
Nämndemän skapar en maktdelning i processen<br />
Regeringen utser juristdomare medan kommunfullmäktige utser nämndemännen.<br />
Den här uppdelningen skapar en maktdelning vars betydelse ökat.<br />
Den i Sverige förhärskande tankefiguren om en sammanhållen rättskedja<br />
har nämligen lett till en utveckling där polis, häkte, åklagarkammare och<br />
tingsrätt samlas i gemensamma rättscentrum. För den tilltalade framstår<br />
rättsväsendet mer och mer som en sammanhållen myndighet, befolkat av<br />
olika varianter på statstjänstemän.<br />
Nämndemännen blir då ett oberoende medborgarinslag som i likhet med den<br />
tilltalade inte har sin anställning i rättscentrumet. Detta stärker domstolarnas<br />
självständighet och betonar dess särskilda ställning i rättsväsendet.<br />
Det finns goda skäl att fortsätta värna rätten att bli dömd av sina likar i en<br />
jury eller nämnd. Denna rätt har enligt Justice Scalia i USAs Högsta Domstol,<br />
“never been efficient; but it has always been free”. De jurister som av<br />
effektivitetsskäl vill stänga ute medborgarna från dömande, vill stänga ute<br />
Sverige från denna väster<strong>län</strong>dska rättstradition.<br />
262<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Utomstående lekmän hindrar att rättsväsendet utvecklas till ett slutet, esoteriskt<br />
system, begripligt för jurister men ogenomträngligt för gemene man.<br />
Innan nämndemännen körs på porten bör man beakta de rättssäkerhetsvärden<br />
som i så fall följer med lekmännen ut ur rättssalarna.<br />
Mot bakgrund av ovanstående yrkar undertecknade motionärer att<br />
förbundsstämman måtte besluta<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i Stockholm uttalar att närvaron av nämndemän i<br />
1<br />
rättsprocessen bidrar till rättssäkerhet och maktdelning<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i Stockholm verkar för att ett starkt nämndemanna-<br />
2<br />
inslag ska finnas i rättsprocessen.<br />
Rickard Wessman, ordförande Hammarby Sjö<strong>stad</strong><br />
Tobias Sjö, ordförande Oscar Södra<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 263
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTIONERNA 6 OCH 7<br />
Förbundsstyrelsen delar den positiva grundsyn till nämndemän i domstolarna<br />
som förs fram i motion 7. Inslaget av nämndemän bidrar till domstolarnas<br />
öppenhet mot det omgivande samhället. Det minskar risken för att<br />
lagarna bara förstås av juristerna och att lagarnas följder blir oförutsebara för<br />
medborgarna.<br />
Domstolar ska förstå och bedöma verkliga händelser av de mest skiftande<br />
slag. Nämndemän breddar basen av kunskaper och erfarenheter samt<br />
minskar risken för skrå- och grupptänkande. Juristdomarna har en särskild<br />
ställning redan i första instans och är i majoritet i högre instanser. Det säkerställer,<br />
så långt möjligt, att de rättsfrågor som olika händelser aktualiserar<br />
bedöms på ett riktigt sätt.<br />
Samtidigt finns anledning att ta fasta på en del av de problem som lyfts fram<br />
i motion 6. Risken för politisering av dömandet ska tas på allvar. Och det<br />
förekommer utan tvivel brister i fråga om urval, kvalitet, oberoende osv. Här<br />
måste partierna ta ett större ansvar än i dag och <strong>Moderaterna</strong> gå före. Annars<br />
finns risk för att systemet med nämndemän i framtiden förlorar sin legitimitet.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motion 6,<br />
att bifalla motion 7.<br />
264<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 8<br />
PATIENTJOURNALER<br />
Det senaste aktuella intrånget i en patientjournal har rönt stor uppmärksamhet<br />
i media. Detta intrång är dock bara ett i raden som har gjorts av<br />
vårdanställda inom olika kategorier inom vården som är nyfikna på kändisar,<br />
politiker, grannar, eller någon som man har en personlig relation till.<br />
De kan vara:<br />
Obehöriga, dvs. ej knutna till behandlingen av patienten.<br />
Behöriga, dvs. arbetande på vårdenheten men så perifert knutna till behandlingen<br />
av patienten att de borde strykas från kretsen av behöriga.<br />
Behöriga som är direkt knutna till behandlingen av patienten som redan i<br />
utgångsläget ofrivilligt får se för mycket information om patienten dvs. även<br />
delar som inte på något sätt har samband eller betydelse för den aktuella<br />
behandlingssituationen.<br />
Alla dessa kategorier kan också läsa den information som patienten hade<br />
önskat spärra för samtliga vårdgivare om han/hon hade blivit tillfrågad.<br />
Media kritiserar och Datainspektionen har återkommande identifierat och<br />
kritiserat brister i journalsystemet som strider mot reglerna i patientdatalagen.<br />
Datainspektionens generaldirektör har uttalat att – sammantaget gör<br />
bristerna i systemet att vårdpersonalen i praktiken inte kan följa reglerna i<br />
patientdatalagen (införd 2008).<br />
Lagstiftningen är tydlig:<br />
Personuppgifter ska utformas och i övrigt behandlas så att patienters och övriga<br />
registrerades integritet respekteras.<br />
Dokumenterade personuppgifter ska hanteras och förvaras så att obehöriga inte<br />
får tillgång till dem.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 265
Den som arbetar hos en vårdgivare får ta del av dokumenterade uppgifter om en<br />
patient endast om han eller hon deltar i vården av patienten eller av annat skäl<br />
behöver uppgifterna för sitt arbete inom hälso- och sjukvården.<br />
Vårdgivare ska göra systematiska och återkommande kontroller av om någon<br />
obehörigen kommer åt sådana uppgifter.<br />
Personuppgifter som dokumenterats får inte göras tillgängliga om patienten motsätter<br />
sig det. I sådana fall ska uppgiften genast spärras.<br />
En spärr får hävas av en behörig befattningshavare hos vårdgivaren, om<br />
1. patienten samtycker till det, eller<br />
2. patientens samtycke inte kan inhämtas och informationen kan antas ha betydelse<br />
för den vård som patienten oundgängligen behöver.<br />
Lagens skrivning om att vårdgivaren ska göra systematiska och återkommande<br />
kontroller av om någon obehörigen kommer åt dokumenterade uppgifter<br />
räcker uppenbarligen inte.<br />
Ett kontrollkrav och en kontrollteknik som säkerställer att patientdatalagens<br />
lagtext efterlevs behöver införas. Kan våra bankkonton skyddas ska också<br />
våra patientjournaler kunna skyddas.<br />
Stämman föreslås besluta<br />
att1 en adekvat teknikkontroll som säkerställer patientens integritet<br />
enligt patientdatalagen tvingande införs inom vården<br />
att2 kretsen av behöriga inskränks till enbart behandlande läkare<br />
översända motionen till partistämman<br />
att 3<br />
Marianne Watz, Gärdet<br />
266<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 8<br />
Motionären redogör för en viktig och aktuell fråga som gäller regler och<br />
kontroll av vilka som har tillgång till patientinformation i journalsystemen.<br />
Det är en stor fråga som även handlar om hur journaler förs, med vilken<br />
korrekthet, språk och hänsyn till patientens bästa.<br />
Ur ett vårdperspektiv kan det finnas anledning att flera yrkesgrupper än<br />
läkare har tillgång till journaler för att säkerställa rätt behandling, men<br />
också utifrån ett yrkesmässigt och organisatoriskt lärande. Kraven på personal<br />
inom vården är hög, och ska vara hög, när det gäller synen på etik och<br />
patientens integritet. Detta är en ledarskapsfråga som såväl verksamhetsledningar<br />
som politiska uppdragsgivare måste klargöra.<br />
Några medialt refererade händelser har visat på behovet av lyfta frågan om<br />
patientdatalagen och hur den efterlevs/kan efterlevas. Det finns exempel där<br />
vårdgivare på ett tydligt sätt informerar om och följer upp sin hantering av<br />
loggar på ett systematiskt sätt, men tyvärr också exempel på där det brustit.<br />
Detta är en viktig fråga som bör lyftas i nationella dialoger med sjukvårdshuvudmännen<br />
och vårdgivarna.<br />
Försök görs också i vissa landsting med möjlighet för patienter att själva både<br />
läsa och skriva i sina journaler. Arbetet med patientfokuserad utveckling av<br />
vården sker även inom journalhanteringen för att förbättra rutiner, integritet<br />
och säkerhet. Kontrollen sker och är möjlig i dagens system.<br />
Förbundsstyrelsen anser inte att lagstiftningen behöver förändras eller att<br />
särskilda tekniska kontrollsystem ska införas.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse att-sats 1 besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda,<br />
samt<br />
att avslå motionens att-satser 2 och 3.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 267
MOTION 9<br />
POLISENS MÖJLIGHET ATT TA BETALT<br />
Under 2011 införde Rikspolisstyrelsen hårdare riktlinjer om att polisen i<br />
större utsträckning skulle tillämpa paragraf 26 i ordningslagens andra kapitel,<br />
som innebär att polisen kan ta betalt av arrangörerna för sina insatser<br />
vid exempelvis vissa kultur och idrottsevenemang. Mer precist anger paragrafen<br />
att ”en som i vinstsyfte anordnar en offentlig tillställning skall ersätta<br />
polismyndighetens kostnader för att hålla ordning vid tillställningen. Om<br />
det finns särskilda skäl får också den som i vinstsyfte anordnar en allmän<br />
sammankomst åläggas en motsvarande ersättningsskyldighet. Ersättningsskyldigheten<br />
gäller inte sådana ideella föreningar som anges i 7 kap. 7 §<br />
första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)” 3 Polisens tillämpning av<br />
lagen har gett upphov till mycket debatt och upprörda känslor. Möjligheten<br />
för polisens att ta betalt har fått smeknamnet ”polisens extra skatt” 4 . Polisens<br />
tillämpning har slagit hårt mot vissa festivaler och idrottsevenemang.<br />
I Stockholm har debatten gått särskilt varm. Då Stockholm är hemmaplan<br />
för några av Sveriges stora och klassiska idrottslag och då Stockholm är en<br />
evenemangs<strong>stad</strong> anser vi att det är viktigt att ta upp frågan.<br />
Ansvaret<br />
Först skulle vi vilja belysa ansvarsfrågan. Det är viktigt att poängtera att det<br />
är den enskilda människans agerande som är det viktiga. Skulle alla besökare<br />
och åskådare sköta sig skulle polisens insatser inte vara nödvändiga. Varje<br />
människa är ansvarig för sina handlingar. Om polisen ska kunna ta betalt<br />
borde polisens fakturor först och främst drabba de som orsakar ordningsproblemen,<br />
d.v.s. den/de åskådare eller besökare som missköter sig.<br />
Orättvist<br />
I idrottssammanhang innebär ordningslagens nuvarande utformning att<br />
endast föreningar som drivs i bolagsform kan drabbas av polisens fakturor.<br />
Föreningar som drivs som ideella föreningar påverkas ej. Detta innebär<br />
att exempelvis att svenska mästarna i fotboll Helsingborgs IF och Malmö<br />
3 http://www.notisum.se/rnp/sls/lag/19931617.htm; 2012-07-18<br />
4 http://www.dn.se/debatt/stockholmsdebatt/polisens-extraskatt-for-idrottsevenemang-orimlig ;<br />
2011-01-05<br />
268<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FF inte behöver betala medan exempelvis Hammarby fotboll, Djurgården<br />
fotboll och AIK fotboll får betala polisens fakturor 5 . Helsingborgs IF och<br />
Malmö FF har liksom Djurgården fotboll och AIK fotboll problem med<br />
ordningen på och kring arenorna, men slipper alltså att stå för polisens kostnader<br />
i samband med deras matcher. Klubbarna kan jämställas; de spelar i<br />
samma division, drivs på liknande sätt, har alla miljoninkomster och har liknande<br />
mål, men drabbas ändå olika av poliskostnaderna. Detta är orättvist.<br />
Även kulturen drabbas då vissa festivaler kommer att få betala polisens<br />
fakturor medan andra slipper. Kommunala festivaler som t.ex. Fallens dagar<br />
i Trollhättan 6 och Kulturfestivalen i Stockholm 7 slapp att betala. Musikfestivalen<br />
Peace & Love 8 och Matfestivalen i Skövde 9 fick dock betala. Skillnaden<br />
ligger i polisens bedömning om festivalen är att anse som vinstdrivande, vilket<br />
festivaler som arrangeras av kommuner ofta inte anses vara. Att festivaler<br />
drabbas olika av poliskostnaderna beroende på vilken slags organisation de<br />
drivs igenom är orättvist och snedvrider konkurrensen mellan vinstdrivande<br />
och icke vinstdrivande aktörer på ett oönskat sätt. Beträffande Göteborgs<br />
Kulturkalas, som arrangeras av ett bolag där Göteborgs <strong>stad</strong> är delägare, har<br />
Förvaltningsrätten och Kammarrätten landat i olika slutsatser i frågan om<br />
det föreligger ett vinstsyfte och dömt olika 10 . Hur definierar vi egentligen<br />
vilka evenemang som har ett vinstsyfte? Det är en fråga som uppenbarligen<br />
inte är helt enkel att besvara.<br />
En annan mycket märklig sak är att de är de lokala polismyndigheterna<br />
som fattar beslut om ersättningen för sin bevakning och omfattningen av<br />
bevakningen. Det innebär att polismyndigheterna kan ha olika förhållningssätt<br />
gällande tillämpningen av lagen. Självklart borde samma tillämpning av<br />
bestämmelserna gälla för hela landet. Allt annat är orättvist.<br />
En fjärde problem är att pengarna som polisen får in går till statskassan.<br />
Pengarna som polisen får in borde rimligtvis gå tillbaka till polisens verksamhet.<br />
5 http://www.svd.se/sport/prejudicerande-dom-mot-orgryte_5926483.svd; 2011-01-05<br />
6 http://ttela.se/start/trollhattan/1.1730778-kommunen-vann-igen; 2012-08-14<br />
7 http://www.svd.se/kultur/protester-mot-polisavgifter_5120769.svd; 2010-08-10<br />
8 http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=161&artikel=5333138; 2012-12-03<br />
9 http://www.skovdenyheter.se/nyhet/30863/next-forlorade-polistvist-om-matfestivalen; <strong>2013</strong>-<br />
01-07<br />
10 http://www.expressen.se/gt/goteborgskalaset-slipper-polisnota; 2011-09-30<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 269
Principiellt fel<br />
I Sverige betalar medborgare och företag skatt. Det finns olika former av<br />
skatt. Även i kultur- och idrottssammanhang förekommer skatter. Besökarna<br />
och åskådarna betalar exempelvis mervärdeskatt (moms) när de köper biljetter<br />
till evenemangen och dryck inom exempelvis festivalområdet. Idrottsklubbarna<br />
betalar t.ex. reklamskatt. Idrottsklubbarna, festivalerna, besökarna<br />
och åskådarna, men även resten av samhället betalar redan skatt. Skatteintäkterna<br />
går delvis till polisens verksamhet. Polisen ska vara tillgängliga för alla<br />
i vårt samhälle och därför finansieras denna verksamhet gemensamt, genom<br />
skattemedel. Polisens kostnader borde givetvis täckas av de skatteintäkter<br />
som staten får in. 90 % av statens inkomster kommer från skatter. Om<br />
staten ser ett behov att stärka polisens finansiering borde de se till att öka<br />
skatteintäkterna alternativt omfördela befintliga ekonomiska medel. Att ta ut<br />
statliga avgifter är fel väg att gå.<br />
Vidare är det en av polisen mest grundläggande uppgifter att upprätthålla lag<br />
och ordning vid olika arrangemang som medborgarna besöker. Polisen har<br />
våldsmonopol. Idén om att polisen ska ha betalt för att upprätthålla lag och<br />
ordning förknippas mer med korrumperade <strong>län</strong>der.<br />
Om nu polisen ska ha möjlighet att ta betalt borde det också vara möjligt att<br />
starta privata poliskårer. Kultur- och idrottsevenemangsarrangörerna borde<br />
få möjlighet att upphandla ordningshållningen och välja bort den statliga<br />
polisen om den gör ett dåligt arbete eller lägger sämre anbud än andra anbudsgivare.<br />
Men nej – sådana tankar tror vi inte på.<br />
Om man skulle tillämpa liknande resonemang i andra situationer borde det<br />
vara fullt rimligt att krogägarna kring Stureplan och Medborgarplatsen i<br />
Stockholm betalar för polisens närvaro på helgnätter. Krogarna drivs inte av<br />
ideella föreningar och drivs av ett vinstintresse. Krogarna betalar dock redan<br />
för polisens närvaro då de betalar skatt. Den myndighet som ansvarar för<br />
statens våldsmonopol ska finansieras gemensamt.<br />
Ett hot mot svensk kultur och idrott<br />
Polisens nuvarande tillämpning av ordningslagen är ett hot mot kultur- och<br />
idrottsevenemang. Det blir dyrare att genomföra kultur- och idrottsevenemang,<br />
vilket kommer att resultera i högre biljettpriser och/eller evenemang<br />
270<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
som läggs ned. Vissa tycker att idrottsklubbarna och festivalerna borde ha<br />
råd, men många festivaler och idrottsklubbar har det tufft ekonomiskt och<br />
betalar redan idag skatt samt om de går med vinst betalar de vanligtvis skatt<br />
på den. Andra anser att det är idrottsklubbarna och festivalerna som ger<br />
upphov till ordningsproblemen, vilket innebär att också de borde stå för<br />
polisnotan. Det är dock besökarna och åskådarna som missköter sig och arrangörerna<br />
lägger idag redan stora resurser på säkerhetsarbete. För en seriös<br />
arrangör är säkerhetsarbetet mycket viktigt då det är lönsamt för arrangören<br />
att komma till rätta med eventuella ordningsproblem. Ordningsproblem ger<br />
ofta upphov till negativa upplevelser och negativ publicitet som kan skrämma<br />
bort sponsorer, besökare och åskådare. I idrottssammanhang kan även<br />
klubbarna straffas av idrottsförbunden vid ordningsproblem, som innebär<br />
avsteg från tävlingsbestämmelserna. Djurgården fotboll betalade exempelvis<br />
175 000 kr 11 i böter under 2011 p.g.a. att åskådare bl.a. tände bengaler och<br />
ka<strong>stad</strong>e in föremål på planen.<br />
Kultur- och idrottsevenemang ger tillbaka stora intäkter till samhället. Ofta<br />
är intäkterna till samhället större än de kostnader som samhället har. Enbart<br />
Elitserien i ishockey generade år 2010 310 miljoner kr 12 i turistekonomisk<br />
omsättning, dvs pengar som åskådare spenderade utanför arenan. Kultur-<br />
och idrottsevenemang berikar också samhället och har många besökare.<br />
Vi har redan sett exempel på festivaler som lagts ner p.g.a. polisens avgifter 13<br />
och flera festivaler och idrottsklubbar är oroade över polisens framtida fakturor.<br />
De bolagiserade klubbarna kommer få svårare att konkurrera med de<br />
andra klubbarna som drivs som ideella föreningar. Publikattraktiv elitidrottsverksamhet<br />
i Stockholm riskerar att bli ett minne blått.<br />
Vi vill fortsätta kunna njuta av hockey och fotboll på elitnivå i Stockholm.<br />
Vi vill fortsätta att kunna njuta av våra härliga sommarfestivaler. Vi vill fortsätta<br />
att kunna njuta av högklassiga privata kultur- och idrottsevenemang.<br />
11 http://dif.se/2011/11/10/boter-2011-175-000; 2011-11-10<br />
12 http://www.idrottensaffarer.se/arena/2011/10/%E2%80%9Dvi-vagrar-betala-en-miljon-permatch%E2%80%9D;<br />
2011-01-05<br />
13 http://www.dn.se/kultur-noje/riksrevisionen-pressade-polisen-att-ta-betalt; 2011-01-05<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 271
Med anledning av ovanstående yrkar vi<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att det är de besökare och<br />
1<br />
åskådare som missköter sig som bär det yttersta ansvaret för ordningsproblemen<br />
vid kultur- och idrottsevenemang<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att polisen ej ska kunna ta<br />
2<br />
betalt för att upprätthålla lag och ordning<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att paragraf 26 i ordnings-<br />
3<br />
lagens andra kapitel bör avskaffas<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att paragraf 26 i ord-<br />
4<br />
ningslagens andra kapitel avskaffas<br />
motionen skickas vidare till <strong>Moderaterna</strong>s arbetsstämma <strong>2013</strong><br />
att 5<br />
Sofiaföreningen<br />
272<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 9<br />
Ordningslagen trädde i kraft den 1 april 1994. Lagen innehåller regler om<br />
allmänna sammankomster, som till exempel idrottstävlingar. Liksom motionen<br />
anger, lyder paragraf 26 att ”den som i vinstsyfte anordnar en offentlig<br />
tillställning skall ersätta polismyndighetens kostnader för att hålla ordning<br />
vid tillställningen[…]”<br />
I enlighet med denna paragraf har polisen möjlighet att ta ut ersättning för<br />
sina arbetsinsatser. Det gäller inte endast för idrottsevenemang, utan även<br />
konserter eller Elitloppet. Ideella föreningar är undantagna. Utgångspunkten<br />
måste vara att säkerställa ett trygghetsarbete. Att arrangörer får ersätta<br />
polisen för kostnader för ordning och säkerhet som uppstår i samband med<br />
evenemang, gör att säkerhetsarbetet främjas.<br />
Polisen och idrottsklubbarna har sedan 2012 inlett ett samarbete där resursuttag<br />
för olika matcher ses över. I detta samarbete diskuteras hot- och<br />
riskbedömningar inför matcher. Syftet är att få ner hotbilden och därmed ta<br />
ut färre poliser att arbeta på evenemangen.<br />
Polismyndigheten arbetar med andra ord för att arrangörerna ska ta ett ännu<br />
större ansvar för ordning och säkerhet kring evenemangen, vilket i för<strong>län</strong>gningen<br />
leder till färre poliser i kommenderingarna.<br />
Vidare anser förbundsstyrelsen inte att <strong>Moderaterna</strong> i Stockholm <strong>stad</strong> bör<br />
uttala att polismyndigheter inte ska följa gällande lagstiftning.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 273
MOTION 10<br />
MOBIL POLISSTATION PÅ KUNGSHOLMEN<br />
Bakgrund<br />
Kungsholmen är en <strong>stad</strong>sdel där ett stort antal människor bor, arbetar och<br />
rekreerar. Härvid kan konstateras att Fridhemsplan på ett utmärkande sätt<br />
både utgör och under överskådlig framtid också kan väntas förbli ett av<br />
<strong>stad</strong>sdelens tätast trafikerade områden. Förklaringen till detta finner man<br />
främst vid iakttagandet av följande faktorer:<br />
• Transporterna. Vid transporter till och från <strong>stad</strong>sdelen väljer en stor<br />
andel resenärer tunnelbana eller buss som primärt färdmedel. Vid Fridhemsplans<br />
tunnelbanestation samman<strong>län</strong>kas ett flertal tätt trafikerade<br />
tunnelbane- och busslinjer, varför många resenärer väljer att just där<br />
ansluta till kollektivtrafiken. Vidare har flera vältrafikerade bilvägar sin<br />
sträckning genom Fridhemsplan.<br />
• Nöjeslivet. Vid Fridhemsplan finns ett brett utbud av väl besökta krogar<br />
och restauranger, som ofta har serveringstillstånd och som ofta håller<br />
låga priser vid försäljning av mat och dryck. Under sommarhalvåret<br />
utgör den nära liggande Rålambshovsparken en mycket populär samlingspunkt<br />
för människor av alla åldrar, men särskilt ungdomar.<br />
• Tillväxten. Kungsholmen är en <strong>stad</strong>sdel som befinner sig under konstant<br />
tillväxt och som är föremål för såväl nybyggnation som annan utveckling.<br />
Både antalet folkbokförda, antalet anställningsplatser och nöjeskonsumtionen<br />
i <strong>stad</strong>sdelen kan väntas öka under överskådlig framtid.<br />
Att ett stort antal människor rör sig vid Fridhemsplan har under senare tid<br />
medfört ett tilltagande problem med tryggheten och säkerheten i området.<br />
Detta gäller främst under fredags- och lördagskvällarna då en stor andel av<br />
de som vistas där utgörs av ungdomar och krogbesökare. Frekvensen av våld,<br />
hot om våld, ordningsstörning, trafikbrott liksom brottslighet av annat slag<br />
ligger vid dessa tidpunkter på en hög nivå. Problemet är särskilt framträdande<br />
vid två populära samlingsplatser: snabbmatsrestaurangen McDonald’s<br />
vid korsningen mellan Sankt Göransgatan och Sankt Eriksgatan respektive<br />
274<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
krogen Nivå 22 vid korsningen mellan Drottningholmsvägen och Fridhemsgatan.<br />
På grund av brottsligheten har Polismyndigheten i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
under helgerna tvingats göra ett stort antal utryckningar till Fridhemsplan<br />
med höga kostnader för samhället som följd. Under sommarhalvåret förvärras<br />
läget ofta i och med att även Rålambshovsparken då besöks av ett stort<br />
antal människor.<br />
Den problematiska situationen vid Fridhemsplan har debatterats livligt i den<br />
lokala pressen, en debatt som MUF Kungsholmen aktivt har deltagit i. Såväl<br />
boende på Kungsholmen som <strong>stad</strong>sdelens besökare har vid samtal med MUF<br />
Kungsholmen och de lokala moderatföreningarna kunnat vittna om en tilltagande<br />
frustration över den oroande utvecklingen i området.<br />
Skäl<br />
Under fredags- och lördagskvällar ligger brottsligheten vid Fridhemsplan på<br />
en så hög nivå att människor som vistas där vid dessa tidpunkter exponeras<br />
för verkliga och betydande hot mot den personliga säkerheten. Hotet medför<br />
i sin tur att samma människor inte <strong>län</strong>gre kan känna sig trygga på Kungsholmen.<br />
Det är i enlighet med förbundets värderingar angeläget att tryggheten och<br />
säkerheten främjas för alla människor som väljer att vistas i <strong>Stockholms</strong> olika<br />
<strong>stad</strong>sdelar. Situationen vid Fridhemsplan kan mot bakgrund av detta inte<br />
anses vara acceptabel. Enligt undertecknade krävs bestämda åtgärder för att<br />
komma till rätta med något som ytterst berör hela Kungsholmen.<br />
Kungsholmen har i dagsläget ett tillräckligt stort skyddsbehov för att motivera<br />
en större polisiär närvaro och förbundet bör därför verka för inrättandet<br />
av en mobil polisstation vid Fridhemsplan. Stationen bör härvid i första<br />
hand föreslås<br />
• vara installerad under fredags- och lördagskvällar,<br />
• ha sin placering vid korsningen mellan Sankt Göransgatan och Sankt<br />
Eriksgatan, och<br />
• kompletteras med en radiobil som är placerad vid korsningen mellan<br />
Drottningholmsvägen och Fridhemsgatan.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 275
En sådan placering sammanfaller med lokaliseringen av Fridhemsplans<br />
populäraste samlingsplatser under helgkvällarna. Därtill underlättar en sådan<br />
placering polismännens uppsikt över en stor del av Sankt Eriksgatan och<br />
hela Fridhemsplan.<br />
En ökad polisiär närvaro vid Fridhemsplan är ägnad att på platsen<br />
• avskräcka enskilda från att begå brott,<br />
• avvärja en större andel försök till brott,<br />
• bidra till snabbare upptäckt av och ingripande mot fullbordade brott,<br />
• förbättra känslan av trygghet för alla som vistas på platsen, samt<br />
• minska antalet utryckningar till Fridhemsplan och därmed också Polismyndighetens<br />
rörliga utryckningskostnader för detta område.<br />
Mobila polisstationer har tidigare med stor framgång använts på andra platser<br />
i Stockholm. De mest kända exemplen är härvid tidigare kända oroshärdar<br />
som Medborgarplatsen och Stureplan.<br />
Mot bakgrund av det ovan anförda anser undertecknade att den föreslagna<br />
åtgärden kan radikalt förbättra tryggheten och säkerheten på Kungsholmen<br />
till en ekonomiskt sett låg samhällskostnad. Undertecknade yrkar därför<br />
också att förbundet godtar förslaget vid den årliga förbundsstämman.<br />
Undertecknade yrkar att förbundsstämman beslutar<br />
att1 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar för inrättande av en mobil<br />
polisstation vid Fridhemsplan,<br />
att2 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för inrättande av en mobil<br />
polisstation vid Fridhemsplan, och<br />
att3 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att den mobila polisstationen<br />
ska vara tillgänglig på fredagar och lördagar<br />
att4 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att man ser över var det<br />
behövs fler mobila polisstationer i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong> och<br />
inrättar dem där.<br />
Arin Karapet och David Gripenhjärta, MUF Kungsholmen<br />
Motionen tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 18–19 februari 2012.<br />
276<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 10<br />
Förbundsstyrelsen tackar för en intressant och bra motion som handlar om<br />
inrättandet av en mobil polisstation vid Fridhemsplan.<br />
Vi delar motionens intentioner om att en ökad polisiär närvaro på våra<br />
gator och torg också ökar tryggheten i Stockholm. Det finns idag däremot<br />
inget underlag för en mobil polisstation vid Fridhemsplan. Brottsstatistik<br />
och trygghetsundersökningar visar på att Kungsholmen är en av <strong>Stockholms</strong><br />
tryggaste <strong>stad</strong>sdelar.<br />
Vi tycker dock att mobila polisstationer är en god idé, inte minst har det<br />
slagit väl ut på Stureplan och Medborgarplatsen. Vi kan dock inte avgöra om<br />
just Fridhemsplan är det området som ska vara främsta prioritet. Vi tycker<br />
däremot, precis som motionärerna, att man bör se över var behovet av fler<br />
mobila polisstationer i Stockholm <strong>stad</strong> finns.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå att-satserna 1-3,<br />
att bifalla att-sats 4.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 277
MOTION 11<br />
MILJÖ- OCH KVALITETSCERTIFIERA STOCKHOLM STAD<br />
ENLIGT INTERNATIONELL STANDARD.<br />
För att Stockholm även fortsättningsvis ska kunna vara en huvud<strong>stad</strong> i<br />
världsklass krävs att internationellt erkända verktyg används vid <strong>stad</strong>ens<br />
styrning. Två sådana standarder är miljöstandarden ISO 14001:2004 samt<br />
kvalitetsstandarden ISO 9001:2008. En certifiering enligt dessa standarder<br />
gör att man riktar in verksamheten med udden fokuserad på kvalitet för<br />
<strong>stad</strong>ens medborgare och <strong>stad</strong>ens ekonomi.<br />
Inom industrin har dessa två ISO-standarder <strong>län</strong>ge använts vid styrning<br />
av verksamheter. Även tjänsteföretag använder sig av dessa internationellt<br />
erkända verktyg. Offentlig verksamhet har dock varit i många fall betraktats<br />
som verksamhet som står utanför det som sker i den privata delen av marknaden.<br />
Att man certifierar en verksamhet enligt ISO-standard gör att man inför<br />
ett löfte om ständig förbättring. Det som är bra idag måste bli ännu bättre<br />
imorgon. En implementerad ISO-standard gör också att alla <strong>stad</strong>ens samtliga<br />
medarbetare måste aktivt och ständigt arbeta med hållbarhets- miljö- och<br />
kvalitetsfrågor. Ingen kan sätta sig ner och vara nöjd.<br />
Stockholm har idag Sveriges näst lägsta kommunala skatt. Ett mål och en<br />
väg framåt är att nå landets lägsta beskattning. En certifiering både enligt<br />
både miljö och kvalitetsstandard gör också att man tar ett gemensamt grepp<br />
om den kommunala ekonomin. Miljö handlar ofta om att hantera resurser<br />
effektivt. Att göra investeringar som sänker kostnader på <strong>län</strong>gre sikt. Kvalitet<br />
handlar om att göra rätt åtgärder i rätt tid med fokus på medborgarna eller<br />
andra intressenter.<br />
Stockholm Stad har idag ett integrerat ledningssystem som kallas ILS, det<br />
är just detta ILS som kan vidareutvecklas till ett integrerat processbaserat<br />
certifierat ledningssystem enligt ISO standard. ISO-standarderna är flexibla<br />
och utgör ett ramverk oavsett vilken verksamhet som är certifierad. I en<br />
politiskt styrd verksamhet tar standarderna hänsyn till de politiska besluten.<br />
278<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Därefter är standarden ett verktyg för att dessa beslut man tagit de facto blir<br />
genomförda.<br />
Man kan fråga sig vad det är i <strong>stad</strong>ens verksamhet som bör ISO-certifieras?<br />
Man kan dock även tvärtom ställa sig frågan vad som inte skall certifieras?<br />
Svaret är att allt som <strong>stad</strong>en gör måste certifieras. Kvalitet eller miljöaspekter<br />
är alltid viktiga, och avgörande för hur det ekonomiska resultatet faller ut.<br />
En certifiering innebär också att <strong>stad</strong>ens verksamhet underkastas extern<br />
granskning årligen av ett ackrediterat certifieringsorgan. Detta utgör en medborgargaranti<br />
att <strong>stad</strong>ens verksamhet ständigt utvecklas och förbättras.<br />
Stockholm är ett starkt varumärke. För att ytterligare höja värdet på detta<br />
varumärke bör internationellt erkändas verktyg användas i <strong>stad</strong>en. Vid en<br />
certifiering måste man hårt marknadsföra <strong>stad</strong>ens miljöarbete och kvalitetsarbete<br />
för att vinna certifieringens alla fördelar.<br />
Den politiska aspekten av en certifiering avseende kvalitet är att man stärker<br />
kvalitetsarbetet av vår gemensamma välfärd. Det är viktigt att vi i det Moderata<br />
samlingspartiet fångar initiativet och tar detta strategiskt viktiga beslut.<br />
Miljöcertifiering innebär att <strong>stad</strong>ens miljöarbete skruvas upp ett steg till.<br />
Miljöcertifiering är ett strategiskt viktigt beslut för att vinna ett större gehör<br />
från allmänheten kring Moderata samlingspartiets miljöprofil.<br />
Med hänvisning till det ovan sagda yrkar jag:<br />
att Skärholmsmoderaternas årsmöte godkänner motionen och tar<br />
1<br />
den som sin egen och sänder den vidare till <strong>Förbundsstämma</strong>n<br />
<strong>2013</strong> med yrkande att:<br />
att 2<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n med instämmande överlämnar motionen<br />
till den moderata gruppen i Stadshuset med uppdraget att snarast<br />
möjligt påbörja processen att miljö- och kvalitetscertifiera <strong>stad</strong>ens<br />
hela verksamhet i egen regi enligt Miljöstandarden ISO-<br />
14001:2004 samt Kvalitetsstandarden ISO 9001:2008<br />
Tapani Juntunen, Skärholmen<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 279
Styrelsen beslöts vid sitt sammanträde den 14 januari <strong>2013</strong> att bifalla motionen<br />
och föreslå årsmötet godkänna den.<br />
Skärholmsföreningens årsmöte den femte februari <strong>2013</strong> beslöt att godkänna<br />
motionen och ta den som sin egen och sända den till <strong>Förbundsstämma</strong>n.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att med instämmande överlämnar motionen till den moderata gruppen<br />
1<br />
i Stadshuset med uppdraget att snarast möjligt påbörja processen<br />
att miljö- och kvalitetscertifiera <strong>stad</strong>ens hela verksamhet i egen regi<br />
enligt Miljöstandarden ISO-14001:2004 samt Kvalitetsstandarden<br />
ISO 9001:2008.<br />
280<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 11<br />
Motionären lyfter upp en mycket viktig fråga som i för<strong>län</strong>gningen syftar till<br />
kvalitetssäkring av <strong>stad</strong>ens verksamhet och ständig förbättring.<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> har idag ett internt ledningssystem och program för kvalitet,<br />
ILS, som gäller övergripande för alla <strong>stad</strong>ens verksamheter. ILS anger att<br />
tydliga mål ska sättas för verksamheterna som sedan ska kunna mätas och<br />
följas upp. En annan viktig del i ILS är arbetet med verksamhetsutveckling.<br />
Eftersom <strong>stad</strong>ens verksamheter spänner över många olika fält, ser mycket<br />
olika ut och har olika förutsättningar har <strong>stad</strong>en valt att inte tvinga verksamheterna<br />
att göra en viss typ av kvalitetscertifiering obligatorisk annat än det<br />
övergripande gemensamma ILS-systemet. Det är istället upp till verksamheterna/bolagen<br />
själva att välja om och vilket system de i så fall vill certifiera sig<br />
emot.<br />
Flera olika system används redan idag av <strong>stad</strong>ens verksamheter i form av<br />
ISO-certifiering, lean eller resultatbaserad styrning.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 281
MOTION 12<br />
ANVÄNDANDE AV PLANKONSULT FÖR UPPRÄTTANDE AV<br />
TILLÄGGSPLAN<br />
Vi föreslår att den som vill göra en tilläggsplan ges rätten att utarbeta en sådan<br />
tilläggsplan tillsammans med en plankonsult istället för att behöva vänta<br />
på att tilldelas en handläggare på <strong>stad</strong>sbyggnadskontoret.<br />
När planavdelningen på <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>sbyggnadskontor går igenom<br />
inkomna ansökningar om ändring av detaljplaner prioriteras de ansökningar<br />
som innebär att nya bostäder kan uppföras. Ju fler nya bostäder, desto högre<br />
prioriteras planarbetet. I sak finns inget att anmärka på detta arbetssätt<br />
eftersom Stockholm <strong>stad</strong> växer i snabb takt och nya bostäder är en prioriterad<br />
fråga. Icke desto mindre riskerar detta arbetssätt att planansökningar av<br />
stor betydelse för enskilda, men som inte innebär några nya bostäder, kan<br />
komma att prioriteras lågt och därför få vänta <strong>län</strong>ge på att påbörjas.<br />
Att ta fram detaljplaner för nya <strong>stad</strong>sdelar med bostäder, verksamheter och<br />
infrastruktur är mycket komplicerat och fordrar speciell kompetens och<br />
erfarenhet. Däremot är utarbetandet av en tilläggsplan ett förhållandevis<br />
enkelt uppdrag. En tilläggsplan kan vara så enkel som att stryka ett ord ur en<br />
planbestämmelse.<br />
Vi anser att <strong>stad</strong>sbyggnadskontorets mycket kunniga tjänstemän ska ägna<br />
sig åt det de är bäst på, men för att undvika att mindre projekt som tilläggsplaner<br />
blir liggande, är vårt förslag att sökanden ska kunna anlita en egen<br />
planarkitekt/plankonsult för att upprätta tilläggsplanen.<br />
Många tilläggsplaner, exempelvis upphävande av ett förbud mot balkonginglasningar,<br />
skulle dessutom kunna anses sakna allmänt intresse. Ärenden<br />
som inte bedöms ha något allmänt intresse kan hanteras enligt reglerna för<br />
enkelt planförfarande. I stället för de vanliga procedurerna kring samråd<br />
och utställning, läggs planförslaget ut på kommunens hemsida och skickas<br />
till de berörda och <strong>län</strong>sstyrelsen. Eventuella synpunkter sammanställs och<br />
kommenteras av <strong>stad</strong>sbyggnadskontoret och efter eventuella ändringar kan<br />
tilläggsplanen antas av <strong>stad</strong>sbyggnadsnämnden.<br />
282<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Även ansökningar om tilläggsplaner som saknar allmänt intresse och som<br />
kan hanteras med enkelt planförfarande måste påbörjas genom en så kallad<br />
startpromemoria i <strong>stad</strong>sbyggnadsnämnden. En startpromemoria i ett sådant<br />
här fall skulle, förutom uppgifter om vad planarbetet syftar till, också kunna<br />
innehålla att en av sökanden föreslagen och av planavdelningen accepterad<br />
plankonsult godkänns av <strong>stad</strong>sbyggnadsnämnden som ”handläggare” för<br />
ärendet. Denne får därefter på sökandens räkning genomföra planprocessen.<br />
Vi anser att ett sådant tillvägagångssätt borde kunna accepteras utan att den<br />
demokratiska insynen försämras eller att <strong>stad</strong>sbyggnadskontorets tjänstemäns<br />
kompetens ifrågasätts. Istället borde detta vara ett fullt tillåtet och godkänt<br />
vis att bättre motsvara de krav och önskemål som enskilda stockholmare<br />
har. Detta tillvägagångssätt skulle dessutom inte tynga eller negativt påverka<br />
<strong>stad</strong>sbyggnadskontorets viktiga, långsiktiga arbete med att ta fram de för vår<br />
<strong>stad</strong> så viktiga nya bostäder som vi alla vet behövs.<br />
Motionen har antagits av S:t Göransmoderaternas årsmöte den <strong>2013</strong>-03-05.<br />
Med anledning av ovan yrkar vi<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i Stockholm <strong>stad</strong> ska verka för möjligheten att an-<br />
1<br />
vända godkänd plankonsult för upprättande av tilläggsplaner.<br />
att motionen vidaresänds till moderata ledamöter och ersättare i<br />
2<br />
Stadsbyggnadsnämnden.<br />
bifalla motionen.<br />
att 3<br />
S:t Göransmoderaternas styrelse<br />
Henrik Sjölander Sara Jendi Linder<br />
Ordförande Vice ordförande<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 283
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 12<br />
I takt med att Stockholm växer och invånarantalet blir fler ställs högre krav<br />
på såväl politiker som tjänstemän att medverka till och besluta om nya<br />
bostäder. En viktig del i detta är framtagandet av detaljplaner anpassade efter<br />
de behov som både <strong>stad</strong>en och byggherrarna har.<br />
Planberedskapen, d.v.s. den beredskap och de resurser <strong>stad</strong>sbyggnadsnämnden<br />
måste ha för att snabbt och rättssäkert ta fram nya detaljplaner, är i detta<br />
sammanhang av yttersta betydelse. Mot bakgrund av detta prioriterar <strong>stad</strong>en<br />
i första hand detaljplaner som innebär ny bo<strong>stad</strong>sbebyggelse.<br />
I och med att nya plan- och bygglagen trädde ikraft 2 maj 2011 har även<br />
behovet av ändringar av vissa detaljplaner hamnat i fokus då olika typer av<br />
privat och offentlig verksamhet som haft tillfälliga lov måste få sin byggrätt<br />
bekräftad av en ny/ändrad detaljplan.<br />
Som en följd av nyss anförda prioriteras de planändringar (tilläggsplaner)<br />
som motionärerna hänvisar till, och som i regel inte har ett ”stort” allmänt<br />
intresse, sist av <strong>stad</strong>sbyggnadsnämnden och <strong>stad</strong>sbyggnadskontoret. Det gör<br />
också att väntetiden blir lång innan en process kan inledas och en handläggare<br />
tar hand om ärendet. Det ligger därför såsom förbundsstyrelsen ser<br />
det i såväl <strong>stad</strong>ens som den enskildes intresse att pröva olika åtgärder för att<br />
snabba på denna process.<br />
Förbundsstyrelsen anser därför att det både är möjligt och önskvärt att<br />
<strong>stad</strong>ens moderata företrädare i <strong>stad</strong>sbyggnadsfrågor bör överväga och pröva<br />
möjligheten att använda externa plankonsulter, som godkänts av såväl <strong>stad</strong>sbyggnadskontoret<br />
som den sökande, för att handlägga ärendet.<br />
Det är dock enligt förbundsstyrelsen mening viktigt att huvudansvaret (samordningsansvaret)<br />
för själva planprocessen samt de åtaganden som nämnden<br />
och <strong>stad</strong>sbyggnadskontoret har gentemot den sökande och allmänheten, åvilar<br />
en planhandläggare på <strong>stad</strong>sbyggnadskontoret. Detta bl.a. då kommunen<br />
enligt gällande lagstiftning, såsom plan- och bygglagen, kommunallagen,<br />
284<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
förvaltningslagen och lagen om offentlig upphandling, har vissa skyldigheter<br />
som inte kan delegeras till ett privaträttsligt subjekt.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att bifalla motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 285
MOTION 13<br />
UNDERLÄTTA BYGGANDET AV STUDENTBOSTÄDER<br />
Bo<strong>stad</strong>sbristen för studenter är idag akut på de flesta av landets studieorter.<br />
Detta trots att många kommuner runt om i Sverige på olika sätt har försökt<br />
göra det lättare att bygga nya bostäder. För studenterna har frågan om bostäder<br />
fått en allt större betydelse vid valet av utbildning och utbildningsort.<br />
Inför varje terminsstart tvingas unga människor att tacka nej till sina utbildningsplatser<br />
på grund av att de inte funnit tak över huvudet.<br />
Att en ung människa måste tacka nej till sin drömutbildning, eller tvingas<br />
studera vid ett universitet eller en högskola som han eller hon egentligen<br />
inte vill studera vid, är fullständigt oacceptabelt. En ung vuxen som väljer att<br />
studera, kanske under flera år, gör det som en investering för sig själv, men<br />
också för samhället. Idag hindrar den oacceptabla bo<strong>stad</strong>ssituationen människor<br />
från att uppfylla sina drömmar och samhället från viktig utveckling.<br />
I Stockholm går cirka 80 000 sökande studenter på 12 000 studentbostäder<br />
14 . Det betyder att nästan sju studenter tvingas dela på ett studentboende,<br />
och i många fall står studenter i bo<strong>stad</strong>skö så <strong>län</strong>ge att de redan hunnit<br />
avsluta sina studier när en bo<strong>stad</strong> har blivit tillgänglig.<br />
Moderata Studenter släppte i höstas en bo<strong>stad</strong>srapport där ett antal förslag<br />
presenterades för att underlätta bo<strong>stad</strong>ssituationen för studenter. En åtgärd<br />
är att se över den kommunala fastighetsavgiften på lägenheter och reformera<br />
denna så att den inte <strong>län</strong>gre baseras på lägenhetsenhet som idag, utan<br />
istället på antalet kvadratmeter. Det är orimligt att avgiften är lika hög för<br />
en studentlägenhet på 20 kvadratmeter som för en 100 kvadratmeter stor<br />
takvåning.<br />
En annan åtgärd är att se över regelverken kring nybyggnationer av studentlägenheter.<br />
Idag måste alla nya studentlägenheter vara handikapp- och parkeringsanpassade<br />
15 . Detta utgör ännu ett hinder för fler aktörer att vilja bygga<br />
fler studentbostäder. Därför bör enbart en viss andel av nybyggnationerna<br />
vara handikappanpassade och inneha parkeringsutrymme.<br />
14 http://www.ssco.se/index.php?option=com_content&view=article&id=3121&Itemid=155&9<br />
ccc8b45d0cddf168f1dc2c655f05258=63a2fdf1fee85f8701920c488864308d<br />
15 http://www.boverket.se/Bygga--forvalta/Bygga-nytt/<br />
286<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Med anledning av ovanstående yrkar vi<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för ett avskaffande av den<br />
1<br />
obligatoriska handikapp- och parkeringsanpassningen av nybyggnationer.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för ett införande av mark-<br />
2<br />
nadshyra.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att avskaffa fastighets-<br />
3<br />
avgiften.<br />
Sofia Kacim, MST Södertörn och Jasmin Farid, MST SU<br />
Motionen tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 18–19 februari<br />
2012.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 287
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 13<br />
Stockholm har vuxit med nästan 40 000 invånare per år under de senaste<br />
åren. Denna tillväxt är en positiv resurs för Stockholm som ställer utmaningar<br />
på byggandet i regionen.<br />
Motionärerna vill se att byggandet av fler studentbostäder möjliggörs genom<br />
avskaffande av de obligatoriska handikapp- och parkeringsanpassningarna<br />
för nybyggnationer. Att förenkla regelverket kring byggandet av mindre<br />
bostäder är en viktig del i att få fler studentbostäder på plats. Kraven på<br />
andelen parkeringsplatser per studentlägenhet är dock redan idag mycket<br />
låg (0,1). Regeringen har dessutom gett i uppdrag till Boverket att se över<br />
de regelverk som påverkar byggandet av student- och ungdomsbostäder.<br />
Målet med detta är att skapa ett regelverk som gör det lättare och snabbare<br />
att bygga bostäder för unga. Förbundsstyrelsen ser fram emot resultatet av<br />
denna översyn.<br />
Hyror för lägenheter sätts i de flesta fall i förhandlingar mellan hyresgästföreningen<br />
och fastighetsägarna. I dessa diskussioner ingår faktorer så som<br />
läge och standard för olika områden. Regeringen har de senaste åren vidtagit<br />
flertalet åtgärder för att införa marknadsliknande moment i bo<strong>stad</strong>spolitiken<br />
men samtidigt måste det finnas ordentliga spärrar som skyddar de med<br />
normala eller låga löner från kraftiga hyreshöjningar.<br />
Den statliga fastighetsskatten var ett problem då den var oförutsägbar och<br />
slog hårt mot människor med hus i områden med stora förändringar i taxeringsvärdet.<br />
Den nuvarande låga fastighetsskatten som ligger på kommunal<br />
nivå har gett ett system som är rättvisare och mer förutsägbart.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
288<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 14<br />
BYGG YTTERSTADEN ATTRAKTIV – MOT SEGREGATION<br />
OCH FÖR TILLVÄXT<br />
1. Varför byggs det så litet attraktiv blandad <strong>stad</strong>?<br />
Gamla strikta och detaljerade normer har gett oss ett stort antal förorter med<br />
separering av funktioner som arbete, bostäder, handel och service samt trafik.<br />
De olika områdena blir livlösa en stor del av dygnet. Det är oattraktivt och<br />
folk flyttar ut, vilket driver segregation. Den 80 år gamla modernismen ville<br />
skydda oss från bullrande trafik mm, men tog död på <strong>stad</strong>slivets kontakter<br />
och utbud.<br />
Det råder bred konsensus om att vi måste göra tvärtom och bygga blandad<br />
levande <strong>stad</strong>. Och <strong>län</strong>ka samman delar, se översiktsplanen Promenad<strong>stad</strong>en.<br />
Trots detta ligger förorter där och bara väntar på att få bli attraktiva genom<br />
förtätning/renovering. Litet görs, men alldeles för litet. Varför? Det beror<br />
på bristande konkurrens och marknadsorientering, konservatism, regelverk,<br />
mm.<br />
2. Två sätt att skapa integrerad <strong>stad</strong> och byggvolym i ytter<strong>stad</strong>en – beroende<br />
på områdets förutsättningar<br />
• Bygga ihop förorter (Promenad<strong>stad</strong>en) är i många fall en bra lösning.<br />
Där värdefulla gröna områden ligger emellan kan man begränsa sig till<br />
att <strong>län</strong>ka ihop enklaverna genom att öppna upp mot värdefulla grönområden<br />
och skapa tryggare vägar igenom dessa, utan större ingrepp i<br />
värdefull natur.<br />
• Förtäta områden inåt. Det ökade antalet boende och arbetande människor<br />
på begränsad yta ger underlag för fler och bättre butiker, restauranger<br />
och service. Kompletteringar i gatuväven kan ge stora effekter ger<br />
betingelser för service och näringsidkande och minskar tendensen till<br />
segregering.<br />
• Förtätning inåt är nästan alltid en bra lösning, men i en del fall kan en<br />
knepig ägarbild göra det svårt att genomföra större strukturförändringar.<br />
Därför är det intressant att förtäta inåt i områden där kommunala bo<strong>stad</strong>sbolag<br />
dominerar. Då har <strong>stad</strong>en saken mer i egna händer.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 289
3. Ytter<strong>stad</strong>en kan samtidigt ges varierad och trivsam ny arkitektur<br />
Ytter<strong>stad</strong>en karakteriseras till stor del av avskalade lådor i gråskala. Det blir<br />
enformigt och tråkigt. Det upplevs oattraktivt, människor flyttar från området.<br />
Vi får segregation. Områdena kan renoveras och byggas till med varierad<br />
arkitektur med omsorg i detaljer. Det gillar nästan alla enligt forskning och<br />
erfarenhet. Så bygger man bort enformigheten. Låt det bästa av modern<br />
arkitektur, retro och allt vad folk vill ha blomma ut. Det kommer nyheter<br />
hela tiden.<br />
4. Stadskvalitet åt förortsbor och byggnadsvolym för <strong>Stockholms</strong> tillväxt<br />
Staden utanför tullarna måste göras attraktiv med mer <strong>stad</strong>smässig struktur<br />
(<strong>län</strong>kning, förtätning, funktionsintegration mm) och trivsam arkitektur av<br />
god kvalitet. Det är ett rättvisekrav och motverkar segregation.<br />
Byggnadsvolymen som detta ger är nödvändig. Ytter<strong>stad</strong>en har i särklass den<br />
största potentialen för nya byggnadsvolymer i <strong>stad</strong>en. Nya <strong>stad</strong>sutvecklingsområden<br />
ger också en del. Inner<strong>stad</strong>en kan bara rymma någon procent av<br />
de stora nya byggnadsvolymer som Stockholm behöver. I inner<strong>stad</strong>en får vi<br />
alltså ut mycket litet tillskott, men det eroderar tyvärr i många fall <strong>Stockholms</strong><br />
inner<strong>stad</strong>s allmänt uppskattade och unika karaktär.<br />
Staden och staten kan verka för denna stora utveckling av ytter<strong>stad</strong>ens volym<br />
och attraktivitet genom åtgärder för att öka konkurrensen, successiv borttagning<br />
av hyresregleringen, förenkling av regelverk mm. Dessa åtgärder för att<br />
skapa en fungerande marknad har den största potentialen, men det kommer<br />
att ta mycket lång tid innan de kan beslutas och sedan ge resultat.<br />
Stadens skriande behov av bostäder och integration gör att vi samtidigt måste<br />
vidta åtgärder som ger resultat betydligt snabbare. Det kan ske snabbast genom<br />
att aktivera de egna resurserna i ytter<strong>stad</strong>en, d v s <strong>stad</strong>ens kommunala fastighetsbolag.<br />
Dessa bör ges i uppdrag att ta en ledande roll i att genomföra<br />
genomgripande utveckling av förorter där man är stor ägare. Initiativ till en<br />
så strategisk och omfattande uppgift är en ägarfråga. Förebilder finns inom<br />
och utom landet.<br />
Byggnationen kan ske på ett kostnadseffektivt sätt och leder till ekonomisk<br />
utveckling som skapar möjligheter för näringsidkare och boende i områdena.<br />
290<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Att-satserna åtgärder leder också till ökad konkurrens och bidrar därmed till<br />
bättre fungerande marknad.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås beslutar<br />
att <strong>stad</strong>en, i ytter<strong>stad</strong>sområden där de kommunala bolagen har stora<br />
1<br />
bestånd, i samarbete med de kommunala fastighetsbolagen och<br />
privata företag och boende tar fram <strong>stad</strong>splaner, i syfte att genom<br />
nybyggnad och renovering skapa attraktiv <strong>stad</strong>smiljö med trivsam<br />
arkitektur och integrerade funktioner som definieras i stycket 2<br />
och 3 ovan.<br />
att <strong>stad</strong>en ger de kommunala fastighetsbolagen i uppdrag att genom-<br />
2<br />
föra sin del i dessa planer.<br />
att detta arbete ges hög prioritet för snabba resultat.<br />
3<br />
att öppna för att den värdetillväxt i de kommunala bolagen, som den<br />
4<br />
ökade attraktiviteten kan leda till, ska kunna realiseras genom<br />
försäljning av fastighetsbestånd.<br />
Ulf Johannisson, Ulla M. Pehrson och Madeleine Eriksson, Norrmalm<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 291
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 14<br />
Motionären tar upp en rad viktiga frågor kring utveckling av vår ytter<strong>stad</strong>.<br />
Stockholm växer och i takt med det behöver också byggande och infrastrukturen<br />
utvecklas. Precis som motionären skriver står <strong>Stockholms</strong> ytter<strong>stad</strong><br />
inför stora utmaningar, inte minst pga. socialdemokraternas stora svek i<br />
tidigare planering. Trots uppenbara flaskhalsar både när det gäller trafikflödet<br />
och den snabba inflyttningen byggdes inte en enda meter spår, inte heller<br />
satsades nödvändiga resurser för att utveckla ytter<strong>stad</strong>en. Följderna av detta<br />
misslyckande är de brister vi ser idag.<br />
Just nu pågår ett mycket ambitiöst arbete på olika håll för att lösa dessa brister.<br />
Trafikkontoret i Stockholm <strong>stad</strong> har som ansvar att analysera och planera<br />
samt föreslå åtgärder som förbättrar ytter<strong>stad</strong>ens trafik- och genomfartsleder.<br />
Trafiknämnden har även ett väl utvecklat samarbete med Vägverket m.fl. om<br />
taktisk planering. Stadsdelsnämndernas täta samarbete med centrala nämnder<br />
och bolag är av största vikt för att helhetsansvaret för ytter<strong>stad</strong>en ska bli<br />
optimal.<br />
Men vi nöjer oss inte med att det delvis gör en del i ytter<strong>stad</strong>en, Järvasatsningar<br />
och Rågsvedslyft i all ära men mer måste göras. Nya bo<strong>stad</strong>sområden<br />
som nu finns i planering och i spadtag, behöver givetvis samordnas i tidigt<br />
skede med SL och näringslivet för att vi ska få en levande ytter<strong>stad</strong>. Vi har<br />
också internt haft en vital grupp under mer än ett år som arbetar flitigt med<br />
att titta på mer konkreta åtgärder som ska föreslå ett antal punkter som<br />
behövs för att försköna och förbättra ytter<strong>stad</strong>ens olika delar, efter förutsättningar.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
292<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 15<br />
HUMLEGÅRDEN<br />
Humlegården är en anrik park som är belägen i hjärtat av Östermalm.<br />
Parken har en historia som går ända tillbaka till 1800-talet då det sägs att<br />
Magnus Ladulås donerade parken till Klara Kloster. Humlegården har varit<br />
allmän park sedan 1869. Idag används parken flitigt av Östermalmsborna,<br />
både hundägare och barnfamiljer känner sig hemma i parken och Humlegården<br />
blir även en naturlig genomfart för alla människor som vill ta sig ner till<br />
city. Humlegården är viktig för Östermalm men också för hela <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong>. Parken nyttjas av de kringboende och av de som arbetar i området.<br />
Därför anser Engelbrektsmoderaterna att Humlegården måste fortsätta att<br />
utvecklas och bli en park i världsklass.<br />
Humlegården ska vara en välskött park som är tillgänglig för alla medborgare.<br />
Parken ska vara välstädad året runt. Under sommarhalvåret då många<br />
människor väljer att både inta sin lunch och ha picknic på kvällarna i parken<br />
är det extra viktigt att renhållningen förstärks. Skräp och kvarglömda matrester<br />
kan skada både hundar och parkens yngre besökare, dessutom ökar det<br />
mängden skadedjur inom parkområdet.<br />
Humlegården ska kännas trygg och säker oavsett tid på dygnet. Humlegården<br />
ska vara en park med liv och rörelse där alla medborgare kan finna något<br />
de attraheras av. Marknader, så som bondens marknad, julmarknad och<br />
liknande aktiviteter får människor att vistas i parken under <strong>län</strong>gre tid. Även<br />
fler caféer i parken skulle bidra till en ökad säkerhet och en roligare park att<br />
vistas i.<br />
Belysningen i Humlegården är undermålig. På den gångväg som löper<br />
diagonalt genom parken från hörnet Engelbrektsgatan/Karlavägen och ner i<br />
parken saknas lyktor helt. Detta gör gångvägen obehaglig att gå på när det är<br />
mörkt samt att risken för att halka ökar markant. Lyktorna vid fotbollsplanen<br />
är så få och så svaga att de inte täcker planen och hindrar våra ungdomar<br />
att nyttja planen på kvällstid. Hundrastgården saknar också belysning<br />
vilket bidrar till att de hundägare som är bosatta runt parken undviker att<br />
promenera i den på kvällarna.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 293
Flera av parkens långsidor har stora buskages vilket hindrar förbipasserande<br />
att se in i parken. Genom den bristande insynen i parken kan Humlegården<br />
enkelt bli ett uppehälle för kriminella och hemlösa som söker sig bort från<br />
allmänheten.<br />
Engelbrektsmoderaterna vill se en grön park som används av medborgarna<br />
året runt. Därför vill föreningen att möjligheten till att ha ”Urban Gardening”<br />
i Humlegården ska ses över. Tanken är att små odlingar i parken skapar<br />
ett mervärde för kringboende och förmedlar växt- och odlingskunskap,<br />
samt bidrar till <strong>stad</strong>ens biodiversitet och skapar en känsla för livsmedlens<br />
värde. Dessutom skapar vi attraktiva miljöer för ”jordnära” forskning och<br />
marknader för gröna produkter/idéer.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att1 att2 att3 uttala att en bättre renhållning i Humlegården är önskvärd<br />
verka för en bättre renhållning i Humlegården året runt<br />
verka för att Humlegården får en förbättrad belysning <strong>län</strong>gs med<br />
gångvägarna<br />
att4 verka för att Humlegården får en förbättrad belysning vid fotbollsplanen<br />
att5 verka för att Humlegården får en förbättrad belysning vid basketplanen<br />
att6 verka för att Humlegården får en förbättrad belysning vid hundrastgården<br />
att7 uttala att ett levande Humlegården skapas genom fler aktiviteter<br />
för medborgarna<br />
att8 att9 verka för att Humlegården blir tillgänglig för marknader<br />
verka för att gångvägarna och hundrastgården sandas vid behov<br />
under vintern<br />
att10 att11 att12 verka för att Humlegården öppnas upp för fler caféer<br />
verka för att Humlegården ska ha Urban Gardening i parken<br />
verka för att parkförvaltningen ser över de buskage som växer<br />
kring parkens långsidor<br />
Engelbrektsföreningens årsmöte <strong>2013</strong><br />
294<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 15<br />
Förbundsstyrelsen tackar för en bra och välskriven motion. Trygghet i våra<br />
parker än en viktig fråga.<br />
Vi delar motionärernas uppfattning om att det är viktigt att hålla rent och<br />
snyggt i <strong>Stockholms</strong> parker. Vi tror, liksom motionärerna, att aktivitet och<br />
rörelse skapar en större trygghetskänsla framför ödsliga parker. Motionen tar<br />
upp en rad olika förslag på hur Humlegården kan bli en ännu tryggare park.<br />
Vi håller med om att bl.a. god renhållning, slyröjning och bra belysning är<br />
ett led i detta arbete.<br />
I motionen tas också urban gardening upp som ett förslag som en trygghetsskapande<br />
åtgärd. Förbundsstyrelsen delar inte denna uppfattning. Humlegården<br />
är redan idag en hårt bela<strong>stad</strong> park och vi tycker därför att de öppna<br />
fria ytor som idag finns kvar i Humlegården bör behållas.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 295
MOTION 16<br />
MINERALLAGSTIFTNING<br />
Att råda över det man äger är grundläggande. De flesta anser säkerligen att<br />
äganderätten står stark i Sverige. Men äganderätten kan urholkas.<br />
Den som hittar en guldklimp på sin tomt tror nog att han i sin egenskap av<br />
markägare kan bli ägare till en guldfyndighet. Någon annan kan dock redan<br />
ha beviljats undersökningstillstånd, vilket ger ensamrätt till undersökning,<br />
tillträde till marken och ger företräde till en eventuell fyndighet. Markägaren<br />
har då inget företräde och en byggnad, som är avsedd att <strong>stad</strong>igvarande<br />
användas till bo<strong>stad</strong> fredas med endast 200 meters avstånd från att ingå i<br />
mineralfyndighetsområdet.<br />
Reglerna i minerallagen har den principiella innebörden att rätten att<br />
utvinna de mineraler som omfattas av lagen, s.k. koncessionsmineraler t.ex.<br />
guld, järn, koppar kan genom beslut av den statliga myndigheten Bergstaten<br />
tillerkännas någon annan än den som äger marken.<br />
Att få tillstånd att prospektera och bryta av Bergstaten är enkelt för både<br />
svensk och ut<strong>län</strong>dsk medborgare. Varken markägare eller grannar tillfrågas<br />
innan beslutet fattas. Markägaren mister sin dispositionsrätt över marken<br />
som återgår till ägaren då gruvrättigheten upphör, först efter 25 år eller mer.<br />
En markägare som föredrar att satsa på turism, jordbruk eller skogsbruk på<br />
sina marker i stället för på mineralbrytning eller som önskar bevara omgivningen<br />
orörd kring en gammal släktgård kan inte neka tillstånd för brytning.<br />
Endast om utvinningen anses strida mot miljö- eller kulturminnesintressen<br />
kan den stoppas. Ingen ersättning utgår för förlorade intäkter från jordbruk,<br />
skogsbruk eller turism, endast för skada och intrång vid undersökningsarbete.<br />
Av det mineralvärde som utvinns utgår 1,5 promille i ersättning till markägaren<br />
och 0,5 promille går till staten. Ett mineralvärde på en miljon kronor<br />
ger således 1 500 kr till markägaren, 500 kr till staten och 998 000 kr till<br />
koncessionsinnehavaren.<br />
296<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Den utredning som föregick 2004 års ändringar av minerallagen menade<br />
att det i jordabalken inte hade uppställts några undantag från jordabalkens<br />
huvudregel om att beståndsdelar omfattas av markägarens äganderätt. Man<br />
äger marken, även det som finns under, vertikalt.<br />
Denna uppfattning delades inte av den socialdemokratiska regeringen i propositionen,<br />
som uttalade att läget var oklart.<br />
Minerallagen har ändrats flera gånger (1991–2005) men markägarens ställning<br />
är fortsatt svag. Den utredning om översyn av vissa frågor i minerallagen<br />
som näringsministern nyligen presenterade handlar om förändringar för<br />
att förbättra kommunikationen mellan parterna.<br />
Marken kan helt sonika tas i anspråk för mineralprospektering och gruvbrytning,<br />
med svåra konsekvenser för markägaren. Markägaren har inte avskurits<br />
från andra resurser eller mineraler i och på marken än koncessionsmineraler,<br />
dvs de mineraler som omfattas av minerallagen. Alla övriga mineral ligger<br />
utanför minerallagen och kallas därför jordägarmineral.<br />
Det oklara läget om vem mineralen tillhör bör ändras och lagen slå fast att<br />
mineraler ingår i fast egendom. För utvinning av andra mineraler än koncessionsmineraler<br />
ligger beslutet hos markägaren, som kan välja att upplåta<br />
marken genom avtal med gruvbolag och själva utvinningen regleras av<br />
miljöbalken.<br />
Detta borde gälla även för koncessionsmineraler. Del av avkastningen skulle<br />
härigenom stanna kvar i Sverige och i den lokala bygden.<br />
bygden.<br />
Med hänvisning till ovanstående föreslås stämman att besluta<br />
att markägarens ställning stärks<br />
1<br />
att lagen ska slå fast att de mineraler som idag omfattas av mineral-<br />
2<br />
lagen i likhet med jordägarmineraler omfattas av markägarens<br />
äganderätt.<br />
översända motionen till partistämman<br />
att 3<br />
Marianne Watz, Gärdet<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 297
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 16<br />
Det är positivt med en stark gruvnäring och regler som möjliggör prospektering<br />
av mineraler. Men det måste finnas en rimlig balans mellan å ena<br />
sidan kommersiella och statliga intressen, å andra sidan markägarens intressen.<br />
Motionären lyfter upp en rad viktiga frågor som rör äganderätten och<br />
rättssäkerheten för de människor som äger fastigheter där det finns mineralfyndigheter.<br />
Många hamnar i en utsatt situation till följd av dagens regler,<br />
där t.ex. tvångsmedel är huvudregel snarare än frivilliga överenskommelser.<br />
Förbundsstyrelsen delar motionärens uppfattning att markägarens ställning<br />
bör stärkas, bl.a. genom att det tydliggörs att de mineraler som omfattas av<br />
minerallagen är en del av den fastighet där de finns och därigenom är markägarens<br />
egendom.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att bifalla motionen.<br />
298<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 17<br />
HÖGRE UTBILDNING<br />
Utbildning är det främsta medlet för människor att frigöra och förverkliga<br />
sig själva. Utbildning utjämnar livschanser. Det finns få bättre sätt att utrusta<br />
sig för livet än med en bra utbildning.<br />
Vid sex år ålder börjar de flesta av oss förskolan. De följande tretton åren<br />
tillbringar vi en stor del av vår tid i skolan. Därefter går flera av oss vidare till<br />
studier vid något av Sveriges universitet och högskolor.<br />
Steget från gymnasiet till universitetet kan emellanåt framstå som oöverkomligt,<br />
men sällan är det så långt som man tror och när man har tagit det<br />
inser man att våra högskolor och universitet lider av samma eller liknande<br />
problem som våra gymnasier och skolor. Inte sällan är den högre utbildningens<br />
institutioner och myndigheter utformade till massproduktion av examinerade<br />
studenter snarare än på kvalitetsförsäkringar och individfokus. Ofta<br />
kräver studentorganisationer och våra politiska motståndare mer resurser till<br />
högskolan, men sällan frågar man sig hur de nuvarande resurserna används.<br />
MUF <strong>Stockholms</strong> politik för högre utbildning drivs av idéer om hur vi kan<br />
förbättra Sveriges högskolor och universitet och öka utbildningskvaliteten.<br />
För MUF Stockholm är klassisk bildning en viktig del för varje individs<br />
utveckling. Utan en humanistisk allmänbildning glömmer vi vilka vi är, vilka<br />
vi har varit och vilka vi kan bli. Våra värden är grundade i den liberalkonservativa<br />
idétraditionen. I denna tradition föddes och utvecklades det kritiska<br />
tänkandet som utmynnade i de historiska dokument om fri- och rättigheter<br />
som grundade den nuvarande världsordningen. Vi värnar det ständiga<br />
ifrågasättandet som utvecklar oss som individer; frigör folk från förtryckande<br />
regimer; och bryter förtryckande normer.<br />
För MUF Stockholm är utbildning även ett verktyg för att utföra ett jobb.<br />
För de flesta av oss är utbildning ett sätt att förbereda sig för den kommande<br />
arbetsmarknaden. Därför ska den högre utbildningen ha en tydlig koppling<br />
till den efterkommande arbetslivet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 299
”Lära för livet” är ett motto för att komma ihåg att det man lär sig idag inte<br />
bara är användbart inför nästa prov eller tenta utan även för resten av livet.<br />
Kunskap är frigörande på både ett praktiskt och andligt plan. Med utbildning<br />
kommer jobbmöjligheter, men även möjligheten att bättre förstå oss<br />
själva och vår omvärld.<br />
Friare antagningsregler ger rättvisare antagning<br />
Varje högskola eller universitet har enligt högskolelagen möjlighet att själv<br />
bestämma vilka urvalsgrunder som ska användas vid antagning av studenter<br />
till en tredjedel av sina platser. Denna möjlighet används dock sällan bland<br />
annat på grund av de ramar som högskoleverket ställer upp. MUF Stockholm<br />
anser att universiteten och högskolorna borde få en än större möjlighet<br />
att styra över sina respektive antagningsprocesser. Institutionerna bör till<br />
exempel få kunna införa såväl interjuver och särskilda prov för att bestämma<br />
vilka som ska få gå utbildningen. MUF Stockholm anser att det befintliga<br />
meritpoängssystemet innebär en alltför stor detaljstyrning av Sveriges högskolor<br />
och universitet och bör därför avskaffas. Det är arbetsmarknaden och<br />
högskolorna som ska bestämma vilka kurser som är värda mest, inte politikerna.<br />
Sveriges högskolor och universitet ska erbjuda utbildning av hög kvalitet.<br />
Det främsta målet för Sveriges lärosäten ska vara att ge utbildning av hög<br />
kvalitet. Vi anser att definitionen av utbildningskvalitet bör utgå från varje<br />
student och hur han eller hon upplever sin utbildning. En viktig fråga inom<br />
den allmänna debatten är resursbristen i den svenska högskolan. Det stora<br />
och växande söktrycket till utbildningarna – i kombination med ett system<br />
som belönar massutbildning – har urholkat kvaliteten och missgynnat<br />
framsynta lärosäten med spetsutbildningar. Svaret på hur Sverige får världens<br />
bästa universitet och högskolor kan dock inte enbart vara mer resurser.<br />
Kvalitet måste gå före kvantitet. Högre utbildning får inte bli en arbetsmarknadsinsats.<br />
MUF Stockholm anser att relationen mellan student och universitet<br />
bör tydliggöras. Studenten efterfrågar en tjänst – undervisning – och en<br />
produkt – en bra examen – som ska hålla hög kvalitet. Liksom i alla andra<br />
kundrelationer ska det framgå vad tjänsten kostar; hur lång tid den tar; vad<br />
man kan förväntas göra med den när man är klar.<br />
300<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Ökad konkurrens mellan lärosätena<br />
Sveriges högskolor och universitet får större delen av sina resurser från<br />
statliga anslag. Det måste löna sig bättre för högskolorna att bedriva bra<br />
konkurrenskraftig utbildning. Om en skola håller bra kvalitet och därför får<br />
många ansökningar borde den också få mer pengar och därmed fler platser<br />
än en skola som är mindre omtyckt och står med tomma platser. Det är inte<br />
rimligt att alla Sveriges högskolor och universitet måste ge alla utbildningar<br />
vid sitt respektive lärosäte oavsett söktryck. Då uppmuntrar vi hellre differentiering<br />
och profilering bland lärosätena.<br />
Det är viktigt med en tydlig koppling och ett nära samarbete mellan<br />
högre utbildning och näringslivet.<br />
En utbildning bör leda till förbättrade möjligheter att få en anställning. Det<br />
är viktigt att det inte finns hinder för att studenter ska våga investera i sin<br />
framtid med studielån och tid. En modern och framtidsinriktad utbildningspolitik<br />
med ambitionen att studier ska leda till arbete måste därför satsa på<br />
mer kontakt mellan högskolevärlden och näringslivet.<br />
Håll politiken borta från universitetsstyrelserna<br />
Universitetsledningarna bör ledas av människor med integritet och utan<br />
partibok. Det intresse som bör värnas i universitetsledningen borde vara den<br />
akademiska friheten, inte vissa partiers. Det samma gäller forskningsresurser<br />
som måste fördelas efter vetenskaplig kvalitet och inte efter kortsiktiga<br />
politiska hänsyn.<br />
Uppmuntra fler driftformer inom den högre utbildningen<br />
Vi vill se en utveckling där fler och fler universitet och högskolor tar sig loss<br />
från det statliga beroendet. Det är inte särskilt bra vare för sig för utbildningskvalitet<br />
eller forskning att konkurrensen mellan svenska lärosäten är<br />
så liten då de allra flesta är statligt ägda. Alternativa driftsformer i form av<br />
stiftelser eller företag och annat ska uppmuntras. Det gör den högre utbildningen<br />
ännu mer fristående från politiken än om de bara utser sina egna<br />
styrelser och sin ledning.<br />
Konkurrera med kvalitet<br />
Utomeuropeiska utbytesstudenter som kommer till Sverige för att studera får<br />
från och med hösten 2011 betala för detta. Vi är positiva till den här utveck-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 301
lingen. Svenska universitet och högskolor bör konkurrera internationellt<br />
med kvalitet inte med gratis utbildningsplatser.<br />
Rekrytering till högre utbildning<br />
Rekrytering av studenter till Sveriges universitet och högskolor får aldrig<br />
påverkas av andra faktorer än studentens kompetenser och lämplighet. Vi<br />
motsätter oss alla krav på kvotering och positiv särbehandling som en del av<br />
rekryteringen av studenter till Sveriges lärosäten.<br />
Avskaffa Centrala studiestödsnämnden (CSN)<br />
I dag finns det i praktiken endast en enda institution som kan bevilja och<br />
utbetala ditt studiemedel. Vi har en monopolsituation som hämnar valfrihet<br />
och konkurrens. Det som CSN gör är egentligen inget annat än att bevilja<br />
och utbetala krediter. Det är exakt det som banker och andra kreditinstitut<br />
gör. Det finns egentligen ingen anledning att staten ska ha en egen myndighet<br />
för en sådan funktion som finns på en väl fungerande marknad. Genom<br />
att öppna upp för fler aktörer går det att skapa konkurrens och fler som vill<br />
tillhandla hålla service till studenterna. Den enda funktionen staten behöver<br />
tillhandla hålla är att vara borgenär och säkerhetsställa att alla som vill<br />
studera får studielån.<br />
Avskaffa fribeloppet<br />
Fribeloppet är till sin konstruktion en inkomstprövning av studenter. Då<br />
studiemedlet är två delar i form av dels studiebidrag och dels studielån är det<br />
viktigt att de skiljs åt.<br />
Det är rimligt att staten inte ska betala ut bidrag till de som har stora andra<br />
inkomster. Däremot skulle taket kunna höjas för den sortens inkomstprövning<br />
då taket är för lågt satt.<br />
Inkomstprövning av inkomster när studenter lyfter studielån är orimligt. Det<br />
taket måste avskaffas omedelbart då det straffar de studenter som vid sidan<br />
av sina studier kan och vill jobba.<br />
Uppmuntra universitet och högskolor att införa treterminssystem<br />
Universitet och högskolor har idag möjlighet att använda sig av ett treterminsystem,<br />
men gör det sällan. Det är olyckligt då vi tror att ett sådant<br />
302<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
system skulle uppmuntra fler att studera och dessutom öka valfriheten för<br />
studenter. Ett treterminssystem skulle innebära att studenter kan välja att<br />
läsa sin utbildning under en intensivare men kortare period för att tidigare<br />
bli färdig med sin examen. Ett treterminssystem har i många fall visat sig<br />
effektivisera utbildningen med bättre lokalanvändning på högskolor och<br />
universitet men framförallt har den ökat motivationen och möjligheterna för<br />
enskilda studenter. Erfarenheterna av detta är mycket goda och gör utbildningen<br />
betydligt mer flexibelt anpassad till individuella önskemål och sociala<br />
situationer.<br />
Med anledning av detta föreslås stämman besluta<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att avskaffa det nuva-<br />
1<br />
rande meritpoängsbaserade antagningssystemet till universitet och<br />
högskolor.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att universitet och hög-<br />
2<br />
skolor ska ges större frihet att själva få utforma sina antagningssystem.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att universitet och hög-<br />
3<br />
skolor tydligare redovisar för studenter hur mycket deras utbildning<br />
kostar samt vad studenterna får för denna kostnad.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att kopplingen mellan<br />
4<br />
näringsliv och akademi ökar.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för en tydligare dialog<br />
5<br />
mellan akademi och näringsliv vid utformningen av relevanta<br />
program och kurser.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att det nuvarande<br />
6<br />
finansieringssystemet av universitet och högskolor reformeras för<br />
att tydligare kräva kvalitet framför kvantitet.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att avpolitisera universi-<br />
7<br />
tetens och högskolornas styrelser.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för en större mångfald av<br />
8<br />
aktörer inom universitets- och högskolesektorn.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att kvotering och positiv<br />
9<br />
särbehandling oavsett grund aldrig ska få utgöra en del av antagningssystemen<br />
till Sveriges universitet och högskolor.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att öppna för konkur-<br />
10<br />
rensutsättning av studielånsverksamheten.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 303
att 11<br />
att 12<br />
att 13<br />
304<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att taket för inkomstprövning<br />
vid ansökan om studiebidrag höjs.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att taket för inkomstprövning<br />
vid ansökan om studielån avskaffas.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att fler universitet och<br />
högskolor inför treterminssystem<br />
MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 18–19 februari 2012.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 17<br />
Motionären driver en övergripande tes i motionen att en marknadsanpassning<br />
av den högre utbildningen vore gynnsamt för Sverige och för varje<br />
utbildad individ.<br />
Förbundsstyrelsen delar motionärens övertygelse. Den högre utbildningen<br />
måste professionaliseras genom att tillåta högre grad av differentiering både<br />
vad avser utbildningsutbudet, och vilka som driver och erbjuder högre<br />
utbildning.<br />
Vi delar motionärens uppfattning att det politiska styret av universiteten är<br />
ett problem, samtidigt som vi måste undvika en situation där det saknas en<br />
tydlig ledning från ägarnas sida genom styrelserna. Genom att andra än staten<br />
äger och driver högre utbildning i större utsträckning skapas en arena för<br />
andra än politiker i universitetens styrelser. Handelshögskolan i Stockholm<br />
är ett utmärkt exempel, Beckmans Designhögskola ett annat.<br />
Förbundsstyrelsen tycker att det rent allmänt är rimligt att meriter vid<br />
sidan om rena betyg är ett bra komplement när personer ska antas till högre<br />
utbildning. Det är inte alltid dem med rent teoretiska kunskaper som är bäst<br />
lämpade för en specifik utbildning. Dock delar vi motionärens uppfattning<br />
att universitet och högskolor själva ska få utforma antagningssystemen i<br />
större utsträckning. Samtidigt som vi ser en viss problematik att det motionären<br />
eftersträvar, att livschanser utjämnas, inte uppnås då personer med<br />
informationsövertag och intresse kring specifika antagningsregler i praktiken<br />
premieras.<br />
Avslutningsvis stödjer förbundsstyrelsen idén om att konkurrensutsätta<br />
studielånsverksamheten samt att personer som ej är i behov av bidrag inte<br />
ska erhålla bidrag. <strong>Moderaterna</strong> ska inte driva en politik som gör människor<br />
passiva, det finns det många andra partier som är bättre på.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att bifalla motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 305
MOTION 18<br />
INKOMSTPRÖVADE STUDIELÅN<br />
Enligt 3 Kap.16 § Studiestödslag (1999:1395) skall studiemedel från Centrala<br />
Studiemedelsnämnden inkomstprövas.<br />
Lagstiftarens syfte med det lagrummet är inte tydligt. Detta innebär i många<br />
fall att studerande med extraarbeten måste överväga sina arbetsinsatser, för<br />
att taktisk hamna på finansiellt optimal nivå.<br />
Det borde vara upp till varje studerande själv att kunna avgöra hur överväganden<br />
mellan arbete och studier skall fördelas efter varje individs förutsättningar,<br />
utan taktiska bedömningar. Med hög ungdomsarbetslöshet är det<br />
värdefullt om studerande kan tillgodogöra sig arbetslivserfarenheter.<br />
Är av uppfattningen att lagrummet ifråga är funktionslöst utan adekvat syfte.<br />
Mot bakgrund av ovanstående yrkas att förbundsstämman beslutar<br />
att ställa sig bakom kravet att inkomstprövning för studielån från<br />
1<br />
Centrala Studiemedelsnämnden avskaffas enligt 3 Kap.16 § Studiestödslag<br />
(1999:1395)<br />
att ta motionen som sin egen att sändas vidare till partistämman<br />
2<br />
<strong>2013</strong>.<br />
Mikael Eskman, S:t Göran<br />
306<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 18<br />
Förbundsstyrelsen anser att studielånsverksamheten ska konkurrensutsättas<br />
som framgår i förbundsstyrelsens svar av motion 17.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 307
MOTION 19<br />
LÄRARUNDANTAGET<br />
Sverige har en historia av att vara ett idérikt och innovativt land. Vi har<br />
bidragit med viktiga innovativa framsteg, alltifrån Pacemakern och dynamiten<br />
till mjölkseparatorn och Spotify. För att Sverige ska fortsätta vara en<br />
konkurrenskraftig nation behöver förutsättningarna för att kommersialiseras<br />
bärkraftiga idéer förbättras. I dag pekar trenden på att många idéer från<br />
forskningen riskerar att gå till spillo. I <strong>län</strong>gden kan denna utveckling vara<br />
skadlig för såväl ekonomin som samhällsutvecklingen i stort.<br />
Vid de svenska universiteten råder en stor potential att producera konkurrenskraftiga<br />
forskningsprodukter. Givetvis finns det också exempel på forskning<br />
som inte omedelbart kan omsättas i en handelsvänlig vara. Det finns<br />
också värdefull forskning som inte är lämplig att kommersialisera. Problem<br />
uppstår om endast ett fåtal forskare gör verklighet av sin idé, trots att den<br />
skulle vara nyttig ur marknadssynpunkt. Vid många av universiteten finns<br />
särskilda innovationscentrum med uppgift att fungera som en bro mellan<br />
forskning och näringsliv. Initiativen är goda och leder ofta till att marknaden<br />
berikas med oumbärliga innovationer som vuxit fram ur gedigen forskning.<br />
Systemet med universitetens innovationscentrum kräver emellertid att forskaren<br />
själv ger sig i kast med att kommersialisera sin forskning.<br />
Lärarundantaget, det vill säga undantaget som innebär att forskare och lärare<br />
äger rätten till resultaten av sin forskning, är ovanligt i internationell jämförelse.<br />
Detta kan jämföras med ett antal universitet i USA där resultaten från<br />
forskningen ägs gemensamt av institutionen och forskaren. Befintliga bolag<br />
kan då enklare söka lösningar hos universiteten och smidigare omsätta dem<br />
i praktiken. Det undanröjer kravet på att forskaren själv måste vara ankaret i<br />
både kommersialiserings- och försäljningsprocessen.<br />
Lärarundantaget ställer krav på forskare vid universiteten att axla rollen som<br />
både innovatör och entreprenör. Detta kan i <strong>län</strong>gden bli både tidskrävande<br />
för forskaren, samt ställa krav på kunskaper om företagande och kommersialisering<br />
som forskaren inte besitter inledningsvis. Forskaren måste<br />
själv ombesörja processen att söka patent, finna finansiärer och i sin helhet<br />
308<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
o projektet i land. Vägen från idé till färdig produkt måste därför göras<br />
enklare, utan att den enskilde forskaren förlorar på det. Den som framställer<br />
forskning, som kan vara av intresse för näringslivet och allmänheten i stort,<br />
ska också vid en kommersialisering vara den som tjänar på denna. Olika<br />
konstruktioner som leder till att den enskilde forskaren inte drabbas vid en<br />
förändring av lärarundantaget är tänkbara.<br />
Att Sverige växlar upp sin innovationstakt och stärker forskningens industriella<br />
anknytning är en förutsättning för fortsatt konkurrenskraft. Inte minst<br />
när uppstickarekonomier som till exempel Indien och Kina är på frammarsch.<br />
Ett led i att förbättra det svenska innovationsklimatet är att revidera<br />
och modernisera lärarundantaget. Nya lösningar för hur forskningen kan<br />
tillgodogöras marknaden i större utsträckning är behöver prioriteras.<br />
Med anledning av ovanstående yrkar undertecknad att stämman<br />
beslutar<br />
att tillkännage som sin mening att lärarundantaget bör ses över<br />
1<br />
vidarebefordra motionen till partistämman<br />
att 2<br />
Margareta Cederfelt, Hägersten<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 309
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 19<br />
Det så kallade lärarundantaget har under många år varit omdiskuterat, eftersom<br />
det ställer krav på forskare och lärare att axla rollen som både innovatör<br />
och entreprenör. I korthet går lagen ut på att lärare och forskare på universitet<br />
och högskolor äger rätten till resultaten av sin forskning.<br />
Sverige är ett flera <strong>län</strong>der i Europa som har denna typ av lagstiftning. Kritiken<br />
mot lärarundantaget har berört att de europeiska <strong>län</strong>derna har en stark<br />
vetenskaplig bas men upplevda problem med att översätta vetenskapliga<br />
framsteg i potentiellt kommersiellt livskraftig ny teknik.<br />
I många år har det funnits en osäkerhet kring om lärarundantaget ska vara<br />
kvar eller inte. I den senaste forskningspropositionen beslöt dock regeringen<br />
att ha som hållning att lärarundantaget bör behållas, inte minst på grund av<br />
att det finns kontraktslösningar.<br />
Samtidigt visar ny europeisk statistik att antalet patent från universitet och<br />
högskolor i Europa konsekvent har underskattats. Detta eftersom patenten<br />
vanligtvis ägs av företag eller av en forskare som privatperson. I USA är det<br />
däremot vanligare att universiteten äger patenten från forskning vid universitet<br />
och högskolor.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
310<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 20<br />
RÄTTEN TILL YRKESLEGITIMATION FÖR UNDER-<br />
SKÖTERSKOR<br />
En yrkeslegitimation inom hälso- och sjukvårdsyrken är ett kvitto på att<br />
arbetstagaren genomfört den utbildning som arbetsgivaren efterfrågar hos<br />
de som söker arbete på en viss arbetsplats. Legitimationen kan bli indragen<br />
av Socialstyrelsen som utfärdar den, vilket omöjliggör för arbetstagaren att<br />
fortsätta med sin profession. Därmed säkrar man patientsäkerheten och<br />
kompetensen hos de anställda. Alla arbetstagare är inte kompetenta nog att<br />
arbeta med sitt yrke, därför är det viktigt att det finns verktyg som säkerställer<br />
att rätt människor är på rätt plats.<br />
Enligt Socialstyrelsen står samtliga utövare med yrkeslegitimation under<br />
samhällets ansvar 16 . Yrken som idag har legitimation inom vård och omsorgsyrken<br />
är till exempel dietister, läkare och sjuksköterskor som jobbar på<br />
“fältet” med undersköterskor, detta innebär alltså att undersköterskor inte<br />
står under samhällets ansvar, det gör dock deras arbetskamrater. I samtida<br />
vårdkultur har undersköterskor en oklar roll som bestäms av kollegor med<br />
legitimation samt de tre regelverken Hälso- och sjukvårdslagen (HSL), Socialtjänstlagen<br />
(SoL) samt Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade<br />
(LSS). Det ger sjuksköterskor fria händer att delegera arbetsuppgifter som är<br />
utanför undersköterskans ansvarsområde. Det skapar en otydlighet på arbetsplatser<br />
inom sjukvården om hur delegeringar och uppdragsbeskrivningar ser<br />
ut. Ett exempel är att en undersköterska med mångårig arbetslivserfarenhet<br />
måste gång på gång visa sina kunskaper för varje ny arbetsplats undersköterskan<br />
tjänstgör på för att få delegeringar.<br />
Ett annat exempel på otydlighet på en arbetsplats inom sjukvården är när<br />
en timanställd undersköterska inte kan börja jobba med detsamma eftersom<br />
undersköterskan inte har visat sina kunskaper och är därmed inte berättigad<br />
delegering från chefssjuksköterskan. Från arbetsgivarens synvinkel hämmas<br />
produktiviteten när arbetstagaren inte kan börja jobba med detsamma. Det<br />
borde räcka med ett intyg från arbetstagaren på tidigare delegeringar för att<br />
kunna verka på en ny arbetsplats. Exempel på arbetsuppgifter som under-<br />
16<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 311
sköterskan kan utföra är att ta blodtryck, enkla såromläggningar, blodprovstagningar<br />
samt katetersättning.<br />
Under det senaste 30 åren har söktrycket till Vård- och omsorgsprogrammet<br />
minskat markant 17 . En bidragande faktor är att utbildningen inte är<br />
attraktiv. Ett sätt att göra undersköterskeyrket mer attraktivt är att införa en<br />
yrkeslegitimation. Det ger en ökad yrkesstolthet – ett yrke som har en tydlig<br />
roll på arbetsplatsen medför ett gott arbetsklimat där de anställda vet sina<br />
rättigheter och skyldigheter. Det stärker patientsäkerheten då varje anställd<br />
inom sjukvården har ett ansvar som är direkt kopplad till dess legitimation.<br />
Det gör att utövaren blir mer vaksam och att Socialstyrelsen tydligt kan<br />
markera när utövaren missköter sig.<br />
Sveriges befolkning blir allt äldre. Pensionsavgångarna kommer öka 18 och vi<br />
har redan en ansträngd situation på arbetsmarknaden där arbetsgivare aktivt<br />
letar efter arbetstagare inom sjukvården, det kommer att påverka Sveriges<br />
möjligheter att bibehålla en god kvalité inom vård och omsorg. Vi står idag<br />
och väntar på reformer som föregående regeringar borde ha genomfört. Det<br />
har förts en passiv politik om undersköterskor som resulterat i en bortglömd<br />
yrkesgrupp. Om vi inte beslutar oss för att reformera yrkesregistreringen<br />
kommer undersköterskeutbildningen förlora dess kvarstående status och söktrycket<br />
kommer fortsätta att minska. Det kommer att resultera till underbemannade<br />
avdelningar och en avsevärt försämrad patientsäkerhet.<br />
Med anledning av ovanstående yrkas<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att en yrkeslegitimation<br />
1<br />
för undersköterskor införs<br />
Navid Golpour, Huddinge MUF<br />
Sara Golpour, Huddinge MUF<br />
Nihadou Sissoho, MUF Järfälla.<br />
Motionen tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 8–9 februari<br />
<strong>2013</strong>.<br />
17 Behöriga sökande till omvårdnadsprogrammet 1980 – 2010<br />
18 Vem ska ta hand om mina föräldrar när de blir gamla? (Kommunal)<br />
312<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 20<br />
Med en allt mer avancerad vård på olika nivåer och ökade medicinska eller<br />
omvårdande behov krävs också en högre kompetens hos de olika yrkesgrupper<br />
som arbetar inom vård och omsorg.<br />
De legitimationer som finns inom vårdyrkena idag är knutna till regelverk,<br />
kunskapskrav och ansvarsfrågor. Legitimationsyrkena har också en högskoleutbildning<br />
som grund, vilket undersköterskeutbildningen inte är. I grannlandet<br />
Danmark har detta införts, men där ser sjukvårdens organisation och<br />
roller delvis ut på ett annat sätt.<br />
Att som motionären gör, att bara lyfta önskan om en tydligare roll och<br />
självständigare ansvar för att öka attraktionen och därmed stärka rekryteringen<br />
till vård- och omsorgsprogrammet, är inte möjligt. Det är riktigt att<br />
vård- och omsorgsyrkena kräver en ökad rekrytering och att det är stor brist<br />
på olika personalgrupper inom vissa delar av vården.<br />
Hur vårdens ledarskap, organisations och styrning bör utvecklas är en större<br />
fråga där undersköterskornas roll i teamen är en viktig del. Det motionären<br />
pekar på med hög personalomsättning och behov av kunskapsöverföring är<br />
tyvärr ett faktum för flera yrkesgrupper, och det krävs både goda villkor och<br />
ledarskap för att behålla personal så att kontinuitet, kompetensöverföring<br />
och rutiner kan byggas för att säkerställa en god, säker vård. Motionärens<br />
exempel om delegering är inte heller en så enkel fråga om intyg.<br />
Förbundsstyrelsen delar motionärens ambition om väl fungerande vård- och<br />
omsorg och att det behövs en bättre rekrytering till vård- och omsorgsprogrammet,<br />
liksom till de övriga vårdyrkena, men anser inte att legitimation<br />
för undersköterskor är en lösning på den problematiken.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 313
MOTION 21<br />
NYTÄNKANDE INOM DISTANSUNDERVISNING EN<br />
NYCKEL TILL LÖSNING FÖR SKOLSITUATIONEN I<br />
SVERIGES GLESBYGD<br />
Bakgrund<br />
När kommunen på grund av olika anledningar inte klarar av att bedriva en<br />
skolverksamhet i traditionell bemärkelse på en glesbygdsort bör vi titta på<br />
andra modeller för att uppfylla kommunens (statens) åtagande att garantera<br />
skolundervisning och utbildning för alla barn. För att inte tvinga barn- och<br />
ungdomsfamiljer att flytta från orten eller låta barnen göra långa bussresor<br />
varje skoldag måste vi hitta andra tillfredsställande utbildningsformer.<br />
Distansundervisning som modell till lösning<br />
Det finns framgångsrika koncept utanför den traditionella skolramen i andra<br />
<strong>län</strong>der. Om vi tittar på modern distansundervisning (distance learning) (även<br />
kallat fjärrundervisning), ibland i kombination med ”home education”, i<br />
exempelvis Australien, ser vi en fungerande skattefinansierad verksamhet<br />
väletablerad sedan lång tid tillbaka. Koncept som ger studiemotiverade elever<br />
och goda akademiska studieresultat samtidigt som de når god personlig<br />
mognad. I dessa <strong>län</strong>der har man utvecklat anpassat undervisningsmaterial<br />
och metoder för distansundervisning. Även i Johannesburg (Sydafrika) och<br />
Auckland (Nya Zeeland) har jag förstått att det finns etablerade koncept.<br />
Med modern distansundervisning tror jag man kan ta in följande inslag:<br />
• Lärarna och eleverna har tät kommunikation genom telefon och internet<br />
(webkamera, mikrofon)<br />
• Istället för att ta sig dagligen till en skola på vanligt sätt kan eleverna gå<br />
till ett center eller bibliotek knutet till verksamheten för gemensamma<br />
samlingar i en flexibel form<br />
• Ämneslärare kan ge direktuppkopplade lektioner utan att behöva vara på<br />
samma ort som eleven<br />
• På varje ort kan finnas en specialutbildad lärare som är mentor<br />
• Här i Sverige skulle man också kunna utnyttja skolbyggnader som står<br />
tomma på skollov genom att låta distanselever med lärarna få tillfälle<br />
att utöver den reguljära terminsundervisningen även kunna träffas och<br />
314<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
samlas till läger för att läsa in en kurs intensivt samtidigt som de har<br />
gemenskap (t.ex. i slöjdämnen, hemkunskap eller laboratorielektioner i<br />
naturvetenskap)<br />
• Behov av undervisning i idrott och friskvård skulle kunna uppfyllas<br />
genom ett samarbete med befintliga idrottsföreningar på orten<br />
Med ett flexibelt schema går detta att ordna och man når samma kunskapsresultat<br />
som i vanlig skolform. När myndigheters krav på kontrollmekanismer<br />
och löpande insyn uppfylls och möjligheter till aktiva fritidssysselsättningar<br />
ges, kan vi se fram till nytänkande inom detta område. Genom den<br />
moderna informationsteknologin har lärarledd distansundervisning över<br />
internet naturligt utvecklats till att bli ett stort komplement men har även<br />
kapacitet till att utvecklas till ett fullgott alternativ med fantastiska möjligheter.<br />
Testprojekt för att pröva modern distansundervisning<br />
Ta initiativ till att det startas ett nationellt testprojekt att bryta ny mark.<br />
Jag tror att vi hittar många som skulle vara intresserade att delta i ett sådant<br />
projekt bland exempelvis pedagoger, politiker inom utbildningsfrågor, representanter<br />
från Skolverket , forskare och IT-experter. Jag tror dessutom att vi<br />
hittar intresserade bland familjer som bedriver modern hemundervisning,<br />
där många säkert redan har god erfarenhet av att använda lärarledd distansundervisning<br />
i den utbildningsform de har med sina barn. De som redan<br />
har denna erfarenhet och kunskap skulle vara viktiga som nyckelpersoner i<br />
testprojektet.<br />
Ge de som ingår i projektet förutsättningar för att tänka och testa utanför<br />
våra vanliga svenska ramar. Låt dem exempelvis tillsammans göra en studieresa<br />
till exempelvis Australien för att se och lära av hur modern distansundervisning<br />
genomförs där. Min förhoppning är att man efter utvärdering<br />
av testprojektet lyckas komma fram till konkreta och hållbara förslag till ett<br />
modernt fullgott alternativ till utbildningsform för elever bosatta i kommuner<br />
i Sveriges glesbygd.<br />
Motivering<br />
Partistyrelsen tillsatte förra året en arbetsgrupp för att utveckla moderaternas<br />
politik inom skola och utbildning. Arbetsgruppen har gjort ett gediget<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 315
arbete med sin rapport. Man sätter fokus på eleven och att undervisning<br />
ska utformas med hänsyn till individuella behov och lösningar. Skolan ska<br />
präglas av flexibilitet och valfrihet. I mars <strong>2013</strong> sade partisekreterare Kent<br />
Persson att moderaterna ständigt måste ifrågasätta vilket perspektiv vi har<br />
för att kunna utveckla en politik som ger hela landet bästa möjliga förutsättningar.<br />
Det är lokalt, i människors vardag, som vår politik ska ta sin utgångspunkt.<br />
Fyra politikområden nämndes som särskilt viktiga och skolan var ett<br />
utav områdena.<br />
<strong>Moderaterna</strong> vill vara ett parti för hela Sverige, både för stor<strong>stad</strong> och för<br />
landsbygd. <strong>Moderaterna</strong> vill tänka nytt och se konstruktiva lösningar på<br />
problem. Vi vill att utvecklingen ska vända och gå från glesbygd till en<br />
levande landsbygd. Att hitta lösningar för barn- och ungdomsfamiljers<br />
utbildningsbehov genom modern distansundervisning kan vara ett sätt att<br />
lösa problemet med avbefolkning. Men vi vet inte förrän vi testat! Och, för<br />
att testa måste vi ha människor villiga att ingå i ett pilotprojekt genom att vi<br />
drar nytta av den erfarenhet de redan har och ge dem möjlighet att få bidra<br />
med sitt nytänkande, motivation och engagemang.<br />
När väl en etablerad modern distansundervisning fallit på plats kan även<br />
idéer från denna utbildningsform komma att bli ett alternativ eller komplement<br />
för familjer som vistas kortare eller <strong>län</strong>gre perioder utomlands i<br />
internationella miljöer.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår jag förbundsstämman<br />
besluta<br />
att 1<br />
att 2<br />
att 3<br />
316<br />
ställa sig bakom förslaget att moderaterna på nationell nivå tar<br />
initiativ till att ett testprojekt startas i syfte att ge förslag på<br />
metoder, modeller och undervisningsmaterial för modern distansundervisning<br />
anpassad för glesbygdens kommuner<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> sänder motionen vidare för be-<br />
handling på kommande partistämma<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> sänder förslaget vidare för behandling<br />
i partistyrelsen<br />
Nina Dakwar, Tensta-Rinkeby<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Styrelseledamöterna i <strong>Moderaterna</strong> i Tensta-Rinkeby har ställt sig bakom motionen:<br />
Markku Sirviö, Agnieszka Sandi, Aras Amin, Rahma Dirie, Tanja Kovacis,<br />
Beshir Osman<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 317
BILAGA TILL MOTION 21<br />
Utredning föreslår fjärrundervisning: http://vb.uppsala.se/sv/webb/sprakskolan/Aktuellt/Utredningforeslar-fjarrundervisning/<br />
Fjärrundervisning kan rädda byskolorna: http://www.vk.se/799929/fjarrundervisning-kan-radda-byskolorna<br />
Utredning om distansundervisning och fjärrundervisning i Sverige. Utredning SOU 2012:76. http://<br />
www.regeringen.se/sb/d/15613/a/203661<br />
Den 25 april <strong>2013</strong> håller Region Västerbotten och Umeå universitet tillsammans med deltagare från<br />
finska myndigheter och Åbo akademi en konferens om utveckling och framtid för små skolor där<br />
man bland annat kommer att diskutera distans- och fjärrundervisning: http://www.umu.se/digitalAssets/118/118238_inbjudan-och-program-byskole-seminarium-25-april-<strong>2013</strong>.pdf<br />
”Många kommuner tvingas i dag att lägga ner små skolor i glesbygd p.g.a. de höga kostnaderna per elev.<br />
Bortsett från ekonomin tycks ansvariga på såväl central som lokal nivå ha dåliga kunskaper om starka och<br />
svaga sidor hos dessa små skolor, deras betydelse för bygden och vad som blir följden av en stark skolcentralisering<br />
för elever, orter och lokalsamhällen i glesbygd.”<br />
Utbildning i glesbygd: http://www.helasverige.se/kansli/foer-dig-som-vill/raedda-skolan/laesvaert-omsmaa-skolor/<br />
”Ydre kommun beslutade 2008 att lägga ner två av sina fyra kommunala skolor. Att fortsätta driva alla<br />
fyra var för dyrt med ett sviktande elevunderlag. Barnen i Asby och Rydsnäs fick nu börja pendla till de<br />
två kvarvarande skolorna, i Hestra och Österbymo.” Föräldrarna i Asby fick avslag på ansökan att starta<br />
friskola där de var villiga att bidra med sitt obetalda arbete. http://www.liu.se/forskning/forskningsnyhet<br />
er/1.425087?l=sv<br />
Australien: Government school<br />
Distance Education Centre Victoria. Flexible learning for all. http://www.distance.vic.edu.au/<br />
The programs are designed to meet the educational needs of students whose circumstances prevent them<br />
from accessing courses at regular schools. While many students are travelling, ill or find regular schooling<br />
difficult, many others use the DECV’s services to enrol in one or two subjects that they cannot access in<br />
their regular school. Course materials can be delivered via the web or by a combination of quality printbased,<br />
audio and visual learning materials. The teaching and learning program is carried out by individual<br />
teachers, and regular and ongoing contact between teacher and student is encouraged and expected.<br />
318<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 22<br />
ATT SE MÖJLIGHETER ISTÄLLET FÖR FARHÅGOR –<br />
MODERN HEMUNDERVISNING SOM ALTERNATIV<br />
UTBILDNINGSFORM I SVERIGE<br />
Bakgrund<br />
Läget i Sverige för modern hemundervisning är fastlåst för närvarande.<br />
• Svenska skollagens nya skrivning från 2010 har stängt dörren<br />
• Med resultat att drygt tolv familjer känt sig tvungna att emigrera<br />
• I demokratier som exempelvis USA ser man med förvåning på den<br />
svenska hållningen som intolerant och bakåtsträvande<br />
• Bland många av världens demokratier är det endast Sverige och Tyskland<br />
(med skollag från 1938) som förbjuder hemundervisning<br />
• Våra grann<strong>län</strong>der Finland, Norge och Danmark tillåter hemundervisning<br />
I svenska debatten dominerar en uppfattning i frågan som är knuten till<br />
problematik inom mångkultur och integration. Denna uppfattning bär med<br />
sig farhågor att om hemundervisning skulle vara ett utbildningsalternativ<br />
i Sverige skulle det föra med sig negativa konsekvenser som drabbar barn,<br />
främst flickor, och riskera leda till en uppväxt av segregering och för lite<br />
socialisering i samhället. Det finns förutfattade meningar att majoriteten av<br />
de familjer som vill välja hemundervisning har det egna syftet att utestänga<br />
barnen från samhället.<br />
Jag delar inte dessa farhågor. Många föräldrar ser mycket positivt på modern<br />
hemundervisning och intresset växer i och med dess relationsinriktade synsätt<br />
och möjligheter till kunskapsutveckling, studiemotivation och flexibilitet,<br />
utan att göra avkall på vare sig socialisering eller samhällsengagemang.<br />
Jag känner mig därför inte tillfredsställd med situationen så <strong>län</strong>ge vi har flera<br />
familjer som känt sig tvungna att emigrera. Jag ser gärna att de kommer<br />
tillbaka till ett svenskt samhälle som välkomnar dem med en positiv attityd<br />
till deras engagemang och nytänkande.<br />
På intresseföreningen ROHUS hemsida (Riksorganisationen för Hemundervisning<br />
i Sverige) (www.hemundervisning.org) (www.rohus.nu) går att läsa<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 319
vad man menar med hemundervisning, syfte, metoder och målsättning med<br />
denna utbildningsform som har ett relationsinriktat synsätt. Bara föräldrar<br />
som redan har bra relationer till sina barn väljer hemundervisning eftersom<br />
det krävs ett konstruktivt engagemang och en familj som fungerar bra<br />
tillsammans. De som är insatta i frågan anser att själva hemundervisningsalternativet<br />
är självselekterande just därför att ingen väljer denna undervisningsform<br />
med det ansvar det innebär om man inte redan har en mycket<br />
god relation till sina barn.<br />
ROHUS argumenterar för att hemundervisning är världens snabbast växande<br />
skolform, och internetålderns mest spännande pedagogiska innovation.<br />
I Sverige är ROHUS en ledande organisation för hemundervisning. Organisationen<br />
är religiöst och partipolitiskt obunden.<br />
Utöver detta finns mycket bra information tillgänglig på en annan hemsida,<br />
tankesmedjan Mireja, där man framhåller vikten av nära relationer för barns<br />
välfärd och utveckling (www.mireja.se)<br />
ROHUS och tankesmedjan Mireja inbjöd för ett par år sedan Kanadas främsta<br />
expert på barns och ungdomars utveckling, psykolog Gordon Neufeld<br />
(författare till internationellt uppmärksammade boken ”Våga ta plats i ditt<br />
barns liv”). Neufeld integrerar traditionell utvecklingspsykologi med modern<br />
neurobiologi och 35 års klinisk erfarenhet av barn och unga i de mest skiftande<br />
miljöer från välmående medelklasshem till fängelser. Neufeld talade på<br />
ett seminarium över ämnet ”Varför våra skolor brister – och mer pedagogik<br />
inte hjälper”:<br />
Ett problem i dagens skolor är att många elever inte lär sig som skolan lär<br />
ut. Skolans pedagogik utgår från att elever är intresserade av skolarbetet, kan<br />
väga samman motstridiga känslor och lära från sina misstag. Men långt ifrån<br />
alla elever kan idag lära på dessa sätt. Vad dessa elever behöver är en stark<br />
emotionell anknytning med sina föräldrar och med lärare på skolan.<br />
I västvärlden idag brister dock ungas emotionella anknytning till vuxna.<br />
Istället knyter de ofta an till sina kompisar. Men eftersom kompisarna saknar<br />
mognaden att fostra och lätt sårar varandra så blir resultatet en minskande<br />
psykisk hälsa, sämre skolresultat och en bristande skolmiljö.<br />
320<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Vi har förlorat den kultur som skyddade de nära relationerna, menar<br />
Neufeld. Vi måste börja återskapa den om vårt samhälle ska överleva in i<br />
framtiden. (Frukostmöte i Stockholm 13 oktober 2009. http://www.mireja.<br />
se/091013_evenemang.html)<br />
Motivering<br />
När vi försöker hitta nya konstruktiva vägar inom utbildningspolitik finns<br />
möjlighet att vi breddar oss genom att låta utbildningsformen präglas av<br />
flexibilitet och valfrihet. Flera forskningsrapporter från studier gjorda i<br />
anglosaxiska <strong>län</strong>der pekar på goda erfarenheter. Modern hemundervisning<br />
visar på mycket gott resultat avseende kunskap och motivation, socialisering,<br />
mognad och trygghet, så pass att flera prestigefyllda universitet gärna tar<br />
emot hemundervisade elever till sina höga akademiska utbildningar.<br />
Vi kan ta till oss av den diskussion som pågår internationellt om betydelsen<br />
av nära relationer (se ovan om Neufelds diskussion om skolan). Modern<br />
hemundervisning (familjebaserad undervisning/home education) anses internationellt<br />
utgöra ett fullgott alternativ till utbildning för barn och ungdomar<br />
just för att det värnar om deras välbefinnande och sociala utveckling!<br />
”Hemundervisning är ett nytt pedagogiskt paradigm vars framgång beror av<br />
helt andra faktorer än skola.” ”Det finns många, många myter om hemundervisning,<br />
såsom om så mycket annat som är nytt och som bygger på ny<br />
kunskap.” (http://rohus.nu/ <strong>2013</strong>-04-10)<br />
Intresset för modern hemundervisning växer och därför anser jag att moderaterna<br />
bör ligga i takt med denna utveckling när det gäller vår utbildningspolitik<br />
och även familjepolitik.<br />
Mot bakgrund av ovanstående vill jag föreslå förbundsstämman<br />
besluta<br />
att1 föreslå att partiet föreslår en utredning kring hur man skulle kunna<br />
öppna upp för hemundervisning baserad på erfarenheter från<br />
andra <strong>län</strong>der och forskning<br />
Nina Dakwar, Tensta-Rinkeby<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 321
BILAGA TILL MOTION 22<br />
Dokument med sammanfattning av australiensiska forskningsstudier på hemundervisning (2012) (25<br />
sidor) http://www.home-ed.vic.edu.au/wp-content/uploads/2012/08/SUMMARY-OF-AUSTRALIAN-<br />
RESEARCH-ON-HOME-EDUCATION-2012.pdf<br />
Sid. 7 Student Views of Home Education:<br />
“Students have generally reported positively about home education. Comments about missing peers at<br />
school were generally tempered by the benefits of being able to flexibly learn at their own pace. Self esteem<br />
appeared to be healthy among these students with a number of them crediting their own self image<br />
directly to their home education experiences.”<br />
Sid. 9 Use of Community Resources:<br />
“Parents use a wide variety of community resources. These include the use of libraries, clubs, tutors and<br />
specialist classes as well as relevant excursions.”<br />
Exempel på tidigare diskussioner i frågan om hemundervisning:<br />
2011-09-13 Debattörer från Ung Liberal, Centerpartiets Ungdomsförbund och Grön Ungdom<br />
http://www.svd.se/opinion/brannpunkt/hemundervisning-bor-vara-tillaten_6514916.svd<br />
Riksdagsmotion 2012/13:Ub223 Annelie Enochson (kd)<br />
http://www.riksdagen.se/sv/Dokument-Lagar/Forslag/Motioner/Hemundervisning_H002Ub223<br />
Riksdagsmotion 2009/10:Ub273 Maria Kornevik Jakobsson, Karin Nilsson, (c )<br />
http://www.riksdagen.se/sv/Dokument-Lagar/Forslag/Motioner/Ratten-till-hemundervisning_<br />
GX02Ub273/?text=true<br />
322<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTIONERNA 21 OCH 22<br />
Motionären tar upp en rad viktiga frågor kring utbildning i vårt samhälle<br />
samt behovet av en flexibel och valfriskola. Förbundsstyrelsen delar motionärens<br />
uppfattning att personer bör få välja mer flexibel skolalternativ.<br />
Målet måste vara att den enskilda eleven får fler möjligheter att anpassa sin<br />
utbildning efter behov. Det är även viktigt att all hemundervisning sker med<br />
beaktande av den värdegrund som uttrycks i skollagen.<br />
Vad gäller distansundervisning ser Förbundsstyrelsen det som positivt att det<br />
finns lokala alternativ vilket kan vara en framkomlig väg i vissa glesbygdsområden.<br />
Motionärens förslag till åtgärder riktar sig till olika aktörer i samhället. Till<br />
riksdagen vad gäller tillämpning av distansundervisning och hemundervisning<br />
samt såväl till kommuner vad gäller att underlätta vardagen för eleverna.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionerna 21 och 22 besvarade med det av förbundsstyrelsen<br />
anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 323
MOTION 23<br />
PROGRAMMERING BORDE VARA ETT OBLIGATORISKT<br />
MOMENT I GRUNDSKOLAN (ÅK 1–9)<br />
Flertalet av de elever vi möter i dagens skola är s.k. digitala infödingar. Den<br />
svenska grundskolan erbjuder tyvärr dock inte idag möjligheten till att lära<br />
sig programmering i den utsträckning som många skulle önska. Det kan<br />
allvarligt hämma intresset för programmering i kommande studier. Det<br />
kommer att bli alltmer nödvändigt så efterfrågan på programmerare ökar på<br />
arbetsmarknaden både hos företagen och inom det offentliga.<br />
Programmering är en av grundpelarna i den tillväxt som sker idag i den<br />
industrialiserade världen. Om vi i Sverige ska kunna behålla och stärka vår<br />
konkurrenskraft måste vi ha fler kunniga programmerare. Får vi det får vi<br />
också fler entreprenörer inom programmering som kan skapa framgångsrika<br />
företag. En väg är att införa programmering som ett naturligt inslag i grundskoleutbildningen.<br />
Allt fler arbeten skapas idag inom IT-sektorn och efterfrågan på utbildade<br />
programmerare ökar. S.k. ’’human-computer’-interaktion” i teknikspråk<br />
syftar till interaktion mellan en dator och en användare. Det har blivit en allt<br />
viktigare del i vår vardag.<br />
Idag väljer cirka 30 procent av alla gymnasieelever i första året ett yrkesförberedande<br />
program och övriga väljer studieförberedande program. Dock<br />
erbjuder långt ifrån alla program kurser inom programmering. För att kunna<br />
möta den ökande efterfrågan av programmerare på arbetsmarknaden krävs<br />
att man i högre grad introducerar elever till programmering redan i grundskolan.<br />
De flesta associerar ofta programmering som en ren industriell företeelse i<br />
syfte att öka produktiviteten. Idag är det oftast dock så att redan befintliga<br />
datorapplikationer inom t.ex. service och handel ständigt behöver anpassas<br />
till sin miljö, användningsområden och efter sina användare. Här spelar<br />
programmeraren en mycket stor roll.<br />
324<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
För att skolan ska kunna vara en plats för elevers kunskapsutveckling, måste<br />
den integrera dagens medielandskap i undervisningen och förhålla sig konstruktivt<br />
till de mediakulturella förändringarna. Våra lärare måste också ha<br />
den nödvändiga kompetensen för att navigera i det digitala landskapet. Först<br />
då kan skolan spela en avgörande roll för elevens lärande d.v.s. elevernas<br />
tänkande, kunskapsinhämtande och identitetsskapande.<br />
Därför är det viktigt att skapa ett intresse hos eleven för programmering och<br />
dess användningsmöjligheter. Det är först när intresset väckts som eleven<br />
blir motiverad att läsa programmering på högre nivå i gymnasiet och i övriga<br />
utbildningar. Delmomentet programmering i ämnet teknik är således en<br />
slags introduktionskurs med inslag av praktiska arbeten där eleven lär sig att<br />
skriva i olika programspråk.<br />
Eleven skall även ha en möjlighet att i de praktiska momenten lära sig att<br />
koda enklare applikationer. Här bör ske en kraftsamling från skolan och<br />
lärare. Det handlar om attityder till och värderingar om internet och de<br />
möjligheter den digitala världen erbjuder.<br />
Ett exempel på ett land, som redan i dag ligger långt framme när det gäller<br />
programmering är Estland. Här verkar man ha insett värdet av att höja<br />
kompetensen genom att införa ett nytt utbildningsprogram som lär alla<br />
elever programmering. Lärare utbildas och it-företag involveras för att ge en<br />
så kvalitativ undervisning som möjligt. Sverige riskerar att halka efter!<br />
Det krävs en omfattande satsning i skolan på programmering, redan i de<br />
tidiga årskurserna. Låt oss se det som ytterligare ett språk vid sidan av modersmål.<br />
Med anledning av ovanstående hemställer vi att stämman beslutar<br />
att verka för att staten borde implementera programmering som obli-<br />
1<br />
gatoriskt delmoment i ämnet teknik i alla svenska grundskolor.<br />
att att skicka motionen vidare till den Moderata riksdagsgruppen för<br />
2<br />
kännedom<br />
skicka motionen vidare till <strong>Moderaterna</strong>s partistämma.<br />
att 3<br />
Cecilija Simic Rihtnesberg, Enskede-Årsta och Jean-Robert Nino, Kista<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 325
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 23<br />
Motionären framför i sin motion att moderaterna ska verka för att staten<br />
inför programmering inom ämnet teknik i undervisningen på grundskolan<br />
för att stärka elevernas möjligheter till fortsatta studier inom IT-området.<br />
Moderat utbildningspolitik kännetecknas av att skolan ska fokusera på<br />
kunskapsuppdraget och det handlar bl.a. om att ge både elever och lärare<br />
möjligheter att använda it i undervisningen. Ny teknik ska integreras i skolan<br />
precis som på andra moderna arbetsplatser.<br />
Undervisningen i ämnet teknik har som målsättning att eleverna utvecklar<br />
sitt tekniska kunnande och sin tekniska medvetenhet så att de kan orientera<br />
sig och agera i en teknikintensiv värld. Undervisningen ska bidra till<br />
att eleverna utvecklar intresse för teknik och förmåga att ta sig an tekniska<br />
utmaningar på ett medvetet och innovativt sätt.<br />
Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper<br />
om tekniken i vardagen och förtrogenhet med ämnets specifika<br />
uttrycksformer och begrepp. Undervisningen ska bidra till att eleverna<br />
utvecklar kunskaper om hur man kan lösa olika problem och uppfylla behov<br />
med hjälp av teknik. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla egna<br />
tekniska idéer och lösningar.<br />
Vilka pedagogiska verktyg och hjälpmedel som används i skolan för att nå<br />
målen är det däremot upp till lärarna och rektorerna att avgöra, så <strong>län</strong>ge de<br />
stärker elevresultaten. Utifrån kursplanerna är det upp till varje skola att<br />
forma undervisningsinnehållet.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
326<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 24<br />
KVALITET OCH UTBILDNING INOM VÅRD OCH OMSORG<br />
FÖR ÄLDRE<br />
En åldrande och vital befolkning efterfrågar i kunskapssamhället nya kvalitativa<br />
lösningar för vård, omsorg och boende. Många klarar sin vardag själva<br />
eller med mindre insatser från samhället. Så småningom växer vårt behov av<br />
vård och omsorg. I dag finns både offentliga och privata aktörer inom dessa<br />
verksamhetsområden. Det finns i dag många goda exempel på verksamheter<br />
men också ett antal ”skandaler” där omvårdnaden varit bristfällig och ibland<br />
riktigt dålig. Oftast kan dessa missförhållanden kopplas till bristande kunskaper,<br />
värderingar, bemötanden och ledarskap.<br />
I Nätverk Äldres seminarier har framkommit krav på bättre ledarskap och<br />
medarbetarskap, utbildning, karriärvägar samt kompetenshöjande insatser.<br />
Även utbildningar med varvad teori och praktik är av intresse att utveckla.<br />
En höjning av statusen för de som arbetar inom omvårdnadsyrket har också<br />
efterlysts. Som vårdgivare är det också angeläget att kunna erbjuda välutbildad<br />
personal.<br />
Upphandling, genomförande och kvalitetskontroll hänger samman för att<br />
kunna erbjuda den enskilde individen god omsorg. Det är glädjande att<br />
resultatet Nöjd kundindex har ökat i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>. Det finns en konflikt<br />
inbyggd i hur man bäst använder skattemedel när det gäller kvalitetskontroll.<br />
Utvecklingen i samhället har inneburit förändringar till en mer komplex<br />
värld med många fler parametrar att ta hänsyn till. Det får aldrig bli så att<br />
kontrollsystemen blir överordnade den operativa verksamheten. I ett systemteoretiskt<br />
perspektiv måste fokus vara individen och inte som en kollektiv<br />
likvärdig grupp.<br />
Med anledning av ovanstående yrkar undertecknade att stämman<br />
beslutar<br />
att bifalla motionen<br />
1<br />
att kommunen ges i uppdrag att arbeta för att utbildningsnivån för<br />
2<br />
medarbetare är lägst gymnasieutbildning med adekvat innehåll för<br />
Vård och Omsorg<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 327
att 3<br />
att 4<br />
att 5<br />
328<br />
en särskild akademisk grundutbildning inom ledarskap för Vård<br />
och Omsorg inrättas<br />
attraktiva påbyggnadsutbildningar lanseras för karriärutveckling<br />
inom vårdyrket<br />
tillsätta en utredning som utvecklar metoder för god kvalitet utifrån<br />
individperspektiv<br />
Helena Bonnier, Oscar Södra, Lars Edvall, St: Göran, Anita Lundin, Brännkyrka,<br />
Birgitta Persson, Brännkyrka, Ulf Bourker Jacobsson, Oscar Södra, Birgitta<br />
Thulin, S:t Göran, Maria Hagbom, Bromma, Siv Hallqvist, Bromma, Thomas<br />
Linn, Engelbrekt, Thomasine Mannerfelt, Engelbrekt<br />
Nätverk Äldre<br />
Styrelsen för Brännkyrka har ställt sig bakom motionen vid styrelsemöte 20/3-<br />
<strong>2013</strong><br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 24<br />
Motionärerna tar upp en viktig framtidsfråga. Att locka fler till att studera<br />
och arbeta inom omsorgsyrket är centralt för att kunna ta ansvar för <strong>Stockholms</strong><br />
välfärd framöver. SKL har visat på att rekryteringsbehovet till välfärdsyrken<br />
kommer att öka med 420 000 över hela landet åtta år framåt.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i Stockholm <strong>stad</strong> har inte befogenhet att uppdra åt Stockholm<br />
<strong>stad</strong> att fatta beslut, såsom att införa en särskild grundutbildning. Däremot<br />
är det centralt att vi utpekar samhällsproblem och politiska förslag som<br />
<strong>Moderaterna</strong> ska verka för inom politiska församlingar. Förbundsstyrelsens<br />
proposition om äldreomsorg behandlar brett frågan om hur fler unga ska<br />
attraheras av omsorgsyrket.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 329
MOTION 25<br />
VI MÅSTE FÖREBYGGA VÅLD I VÅRA SKOLOR<br />
Våld är brist på kunskap<br />
Hur ska vi förbyggande mot våld och kränkande särbehandling? Ett av<br />
målen som skolan har och som står inskrivet i Läroplanen i 2:1 kring normer<br />
och värderingar är att skolan ska arbete med frågor som rör kränkande särbehandling<br />
men skolinspektionen har visat att 7 av 10 skolor, inte arbetar alls<br />
med dess viktiga frågor. Hur ska barn/ungdomar då lära sig detta? Det som<br />
ofta blir kvar är internet eller kanske andra vänner. För hemma pratar man<br />
inte om dessa frågor.<br />
Men jag har ett förslag hur man kan förebygga våldet genom att använda sig<br />
av Akta Huvudet. Akta Huvudet är en del av Hjärnkraft och en del av deras<br />
förebyggande arbete, Akta huvudet har varit ute i skolor sedan 2010 och<br />
pratat diskuterat och framför allt lyssnat på skolelever för att få ungdomar<br />
själva att tänka till kring dessa viktiga frågor.<br />
Syftet med Akta Huvudets är att genom ett heltäckande antivåldsprogram i<br />
skolor förebygga och förändra beteenden och attityder till brutalitet bland<br />
ungdomar. Akta Huvudet vill ruska om och bygga upp sunda värderingar<br />
hos elever i grundskolan och på gymnasiet.<br />
Akta huvudet har genom enkäter, efter två dagars skolprogram, frågat ungdomarna<br />
om de lärt sig något under dessa två skoldagar? Till svar är att över<br />
80 % har lärt sig något och förändrat sin syn, på våld, civilkurage och vittna.<br />
Varför ska man då satsa på förebyggande arbete i skolorna JO för att våldet<br />
kostar väldigt mycket pengar.<br />
De totala kostnaderna för en enskild våldshändelse med offer, förövare,<br />
vittnen och anhöriga kan långsiktigt uppgå till 75 miljoner kronor. Samhällets<br />
nota för ett offer som drabbas av invalidiserade skador kan uppgå till två<br />
miljoner/år eller mer. Livslånga men kan medföra utgifter mellan 40 och 50<br />
miljoner. (Vad kostar våldet Ingvar Nilsson och Anders Wadeskog 2012).<br />
330<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Kan Akta huvudet genom sitt två dagars skolprogram få ungdomar att förstå<br />
våldets konsekvenser så har samhället sparat mycket pengar, människoliv och<br />
men framför allt ett tryggare samhälle.<br />
”Under alla dessa år som jag har gått i skolan har jag egentligen aldrig blivit<br />
särskilt påverkad riktigt djupt av något som någon har föreläst om men dessa två<br />
dagarna har varit helt annorlunda.<br />
Aldrig någonsin innan i mitt liv har jag blivit så påverkad och tagen av det som<br />
jag har fått ta lärdom av.<br />
Man fick lära sig så mycket nya saker och alla filmer, föreläsningar och diskussioner<br />
var gripande rätt in i själen.<br />
För första gången på alla dessa år var det en organisation som var ute bland oss<br />
elever och talade om våldet och dess konsekvenser”.<br />
Elev 15 år från Falkenberg<br />
Med anledning av ovanstående hemställer jag att stämman beslutar<br />
att ställa sig bakom ovanstående motion för att förebygga våld i<br />
1<br />
skolan.<br />
stämman beslutar sända motionen vidare till partistämman<br />
att 2<br />
Hans Breismar, Brännkyrka<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 331
MOTION 26<br />
MINSKNING AV MOBBNING I SKOLOR MED HJÄLP AV<br />
OLWEUSPROGRAMMET<br />
Bakgrund/Motivering<br />
Mobbning är: ”negativa handlingar av en eller flera personer, mot en eller<br />
flera personen, upprepat över tid och där det råder ett ojämlikt maktförhållande<br />
mellan parterna”, säger Dan Olweus som är professor vid universitet i<br />
Bergen, Norge. Professor Dam Olweus har skapat ett program mot mobbning<br />
som kallas för Olweusprogrammet. Detta program är antimobbningsprogram<br />
som bygger på att skolpersonalen agerar genom samarbete, lära<br />
eleverna varför man inte ska mobba och dessutom hålla föräldrarna informerade.<br />
Efter utbildningen blir inte skolan vaccinerat mot mobbning. Programmet<br />
är till för att minska antal mobbning genom att låta skolpersonalen agera<br />
tidigare. Flera <strong>län</strong>der som Norge, Island, USA, Tyskland och Australien har<br />
använt Olweusprogrammet. Resultatet visar en minskning av mobbningen<br />
på ca 30–50 %. Vissa skolor har fått en minskning över 50 %. Sollentuna<br />
kommun har även tillämpat Olweusprogrammet och har fått goda resultat.<br />
Den som blir mobbad i <strong>län</strong>gre än ett år får senare i livet svårigheter med<br />
familjebildning, arbetsmarknaden och dålig självkänsla och fler besök till<br />
psykiatriker. Däremot ca 25 % av dem som mobbar har haft kontakt med<br />
kriminalvården vid 25-årsåldern. År 2004 gjordes en undersökning i Stockholm.<br />
Undersökningen handlade om mobbare ungdomar mellan 15–19 år.<br />
Cirka 89 % av dessa ungdomar hade också begått andra brott.<br />
Process<br />
Dan Olweus menar att de vuxna i skolan som ska förebygga mobbningen<br />
måste ta ansvar. Skolpersonalen ska under tre terminer delta i kurser inom<br />
Olweusprogrammet. Där man deltar i föreläsningar och samtalhandlingsgrupper<br />
i 90 minuter. Kurserna ska hållas varannan vecka. Utbildningen är<br />
till samtliga skolpersonal, dvs. pedagoger, skolsköterska, vaktmästare osv.<br />
332<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
De fyra viktigaste reglerna inom Olweusprogrammet är:<br />
• Vi skall inte mobba andra<br />
• Vi skall hjälpa den som blir mobbad<br />
• Vi skall hjälpa sådana som ofta går ensamma att vara med i leken<br />
• Om vi vet att någon blir mobbad skall vi säga till en vuxen hemma och<br />
i skolan.<br />
Dessa regler ska dessutom vara synliga i varje klassrum och korridor mm.<br />
Varje elev från förstaklass ska kunna förstå dessa fyra regler. Varje klass ska<br />
varannan vecka i sitt klassråds prata om mobbning, spela rollspel, diskutera<br />
utifrån bilder och filmer osv.<br />
Lärarna ska ca en gång per månad prata om mobbning i arbetslaget. Man<br />
ska också prata om mobbning på personalmöten ca två gånger per år. Eleverna<br />
ska en gång per år fylla i en enkät som mäter förekomsten av mobbning<br />
på skolan, men också vilken typ av mobbning, samt vart mobbning sker.<br />
Testprojekt<br />
Det vore utmärkt om vi fick använda Olweusprogrammet och skaffar en<br />
stark grund för våra skolor. I dagsläget använder flera skolor sina egna sätt<br />
till att bekämpa mobbningen. Man kanske kan tycka att detta låter bra att<br />
skolor får styra enligt egen omständighet och det håller jag med om, men<br />
varje skola ska fortfarande ha en stark grund mot mobbning som kan få<br />
stöd av och vara säker på dess effektivitet. Vi behöver en ram som ska vara<br />
standard och går att använda i alla skolor. En tydlig struktur som visar hur<br />
mobbningen kan bekämpas. Självklart ska den skola som har speciella villkor<br />
få skapa en egen antimobbnings program som är mest lämpligt för dem,<br />
men det ska fortfarande förutsättas och utformas utifrån grunden, nämligen<br />
Olweusprogrammet. En stark grund kan göra svenska skolor mycket<br />
mer <strong>stad</strong>igare i mobbningsfrågor. För att skaffa ett underlag på hur effektivt<br />
Olweusprogrammet är så föreslår jag ett testprojekt. Testprojektet innebär<br />
att applicera Olweusprogammet i vissa skolor i Stockholm. Ifall projektet<br />
gav ett givande resultat då kan vi öka successivt antal skolor som får använda<br />
programmet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 333
Jag föreslår förbundsstämman besluta<br />
att1 ställa sig bakom förslaget att Olweusprogrammet godkänns att<br />
tillämpas på test nivå på vissa skolor i Stockholm<br />
att2 om testet med Olweusprogrammet ger bra resultat i Stockholm,<br />
att moderaterna på nationell nivå tar initiativ till att tillåta fler<br />
skolor applicera programmet<br />
att3 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> sänder motionen vidare för behandling<br />
på kommande partistämma.<br />
att4 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> sänder förslaget vidare för behandling<br />
i partistyrelsen<br />
Aras Amin, Tensta-Rinkeby<br />
Med stöd av Tensta-Rinkebymoderaternas styrelse.<br />
334<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTIONERNA 25 OCH 26<br />
Arbetet mot mobbning och kränkande behandling är centralt i den svenska<br />
skolan. Motionärererna beskriver de allvarliga konsekvenser mobbning kan<br />
få och hänvisar bland annat till den forskning som utförs på området av Dan<br />
Olweus samt föreslår <strong>stad</strong>en att använda sig av programmet Akta Huvudet.<br />
Förbundsstyrelsen delar motionärens verklighetsbeskrivning och vill påpeka<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i Stockholm i många år varit mycket tydliga om att skolorna<br />
i Stockholm måste använda evidensbaserade program i arbetet mot<br />
mobbning.<br />
Det finns många, i sig, välvilliga program som förespråkas där Akta Huvudet<br />
och Friends kan vara exempel – men det duger inte. Det finns till och med<br />
forskning som tyder på att den typen av metoder faktiskt är kontraproduktiva<br />
– de kan leda till mer mobbning i stället för mindre.<br />
I <strong>Stockholms</strong> skolor används redan den evidensbaserade Olweusmetoden,<br />
helt i enlighet med de riktlinjer kommunfullmäktige och utbildningsnämnden<br />
fastlagt för skolornas arbete mot mobbning och kränkande behandling.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motion 25,<br />
att anse motion 26 besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 335
MOTION 27<br />
KLASSRUMSDESIGN PÅVERKAR INLÄRNINGEN I SKOLAN<br />
Forskning visar hur klassrums design kan påverka elevers inlärning; Det har<br />
säkert inte undgått någon alla skriverier, debatter och diskussioner om skolans<br />
kvalité, svenska elevers dåliga skolprestationer, stora klasser, behörighet<br />
i olika ämnen, lärarbehörighet, att välja rätt skola, betyg av alla sorter och<br />
mycket annat. Listan är lång med alla idéer från politiker, lärare, experter<br />
och föräldrar.<br />
Ny internationell forskning visar att många svenska skolreformer inte föregåtts<br />
av utvärderingar utan baserats på mer eller mindre rimliga teorier som<br />
lanserats som sanningar (enligt Knut Sundell docent i psykologi, chef för<br />
enheten Evidensbaserad praktik vid Socialstyrelsen, Sven Bremberg med dr<br />
och docent i socialmedicin, avdelningschef för Barn och ungdomars hälsa<br />
vid Statens Folkhälsoinstitut, Martin Karlberg doktorand, Institutionen för<br />
didaktik vid Uppsala universitet).<br />
Det är ett problem och i väntan på svensk forskning rekommenderas att tilllåta<br />
internationella utvärderingar. <strong>Moderaterna</strong> ska visa vägen om vikten av<br />
forskning, utvärdering och andra intressanta studier som påverka skolan och<br />
elever.<br />
Som designer blev jag mycket intresserad av en ny forskning som gjordes i<br />
England förra året. Forskningen visar att klassrumsdesign har betydelse för<br />
elevers inlärning. Med tanke på alla andra idéer och metoder för att förbättra<br />
skolans och elevinlärning kan vi med denna forskning lägga uppmärksamhet<br />
på vad som pågår i ett klassrum och hur de är designade. Denna forskning<br />
har publicerats i tidningen Building and the Environment (120916).<br />
Det är en pilotstudie som är gjort av University av Salford and Architects,<br />
Nightingale Associates. Man upptäckte att klassrumsmiljö kan påverka barns<br />
lärande, utveckling och prestationer under ett helt år med 25 %.<br />
Lite kort om hur man gick tillväga:<br />
Undersökning gjordes i sju grundskolor och i 34 klassrum med olika inlärningsmiljöer<br />
och olika åldersgrupper. Studien baseras på två olika undersök-<br />
336<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
ningslinjer. Den första var att samla data from 571 elever, så som ålder, kön,<br />
kunskapsnivå i matematik, läsning och skrivförståelse i början och slutet på<br />
året.<br />
Det andra utvärderade den holistiska klassrumsmiljön med olika designparametrar<br />
så som klassrummets orientering, dags ljus, buller, temperatur,<br />
luftkvalité, rummets flexibilitet, förvaringsutrymmen, organisering och<br />
användning av färger.<br />
Denna holistiska bedömning inkluderar både klassrumsdesign och användningsfaktorer<br />
för att identifiera vad som utgör en effektiv lärande miljö.<br />
Märkbart är att 73 % av olika elevers uppförande i ett klassrum beror på<br />
skolbyggnadsmiljöfaktorer som kunde beräknas i den här undersökningen.<br />
Det har konstaterats nyligen att när man placerar ett genomsnitts elev i en<br />
mindre effektiv klassrumsmiljö kan det påverka deras lärande utveckling så<br />
mycket som genomsnitts utveckling under ett helt år.<br />
<strong>Moderaterna</strong> bör inrätta en grupp för att kunna ta del av forskningen på<br />
djupet och börja implementera det på en del av landet för att kunna bedöma<br />
resultatet. Jag som designer och Moderat vill vara med i den gruppen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att nya skolreformer bör<br />
1<br />
föregås av kontinuerlig utvärdering.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> tar del av forskning som gjorts i<br />
2<br />
England som visar på att inlärningen påverkas positivt beroende av<br />
klassrumsdesign.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att i väntan på svensk forsk-<br />
3<br />
ning rekommenderas att använda internationell forskning och<br />
utvärderingar gällande klassrumsdesign.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att tillsätta en arbets-<br />
4<br />
grupp vars syfte är att utreda om forskningen kring klassrumsdesign<br />
påverkar inlärningen.<br />
Nazdar Dylan Fransson, Hedvig Eleonora<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 337
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 27<br />
Motionen behandlar en av fler viktiga frågor som påverkar utbildningen och<br />
elevernas studieresultat. Förbundsstyrelsen menar att utbildningsansvariga,<br />
såväl inom skolförvaltningar som politiker, bör ta intryck av all seriös forskning<br />
i syfte att förbättra och utveckla elevernas undervisning men anser att vi<br />
inte politiskt ska uttala oss om enskilda forskningsprojekt.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
338<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 28<br />
AVSKAFFA KAMPANJFÖRBUDEN<br />
Moderata Ungdomsförbundets <strong>stad</strong>geenliga mål är att vinna unga människor<br />
för den samhällssyn som Moderata Samlingspartiet företräder. Det ändamålet<br />
uppnås genom opinionsbildning i många olika former: skriva debattartiklar<br />
och insändare, verka i sociala medier och göra utspel med genomslag<br />
i nyhetsmedia. Den viktigaste och mest effektiva formen är det personliga<br />
mötet. För ungdomsförbundet är kampanj i skolan därför angeläget och<br />
förbudet mot det samma mycket problematiskt.<br />
Såväl Moderata Samlingspartiet som Moderata Ungdomsförbundet betonar<br />
vikten av kampanjer. <strong>Moderaterna</strong> satsade under valrörelsen 2010 stort på<br />
dörrknackningskampanjen som ett sätt att nå många medborgare för samtal.<br />
För Moderata Ungdomsförbundet är skolan den naturliga platsen för att<br />
å<strong>stad</strong>komma samma sak, att nå unga människor med moderata budskap. Att<br />
många rektorer förbjudit politiska partier att närvara på skolor är således ett<br />
stort problem. Vid en rundringning som Moderat Skolungdom i Stockholm<br />
gjort i december 2011 nekade 94 av 95 skolor kampanj.<br />
Den huvudsakliga anledningen till dessa förbud är en oro för att Sverigedemokraterna<br />
och extremister kan dyka upp och i rättvisans namn kräva att<br />
få närvara vid sidan av de stora förbunden. Tanken är god: man vill värna<br />
demokratin. Men i själva verket utsätts demokratin för stora risker.<br />
Den senaste World Values Survey-undersökningen som presenterades i fjol<br />
visade att hela 26 procent av svenska ungdomar mellan 18 och 29 år tyckte<br />
att det vore ”ganska eller mycket bra” om Sverige styrdes av en diktator. 19<br />
Denna föreställning är ett direkt hot mot demokratin.<br />
Demokratin kan aldrig tas för given, den måste vinnas för varje generation.<br />
Det är inte tillräckligt att bara i undervisningen förmedla kunskap om<br />
demokratiska värden. Inte heller räcker det att, som vissa skolor gör, hänvisa<br />
till en enda dag under året då de politiska partierna är välkomna. Det krävs<br />
19 http://www.dn.se/debatt/demokrati-inte-sa-viktigt-for-dagens-unga-svenskar<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 339
mer. Läroplanen är samtidigt tydlig med att skolan har ett brett demokratiuppdrag.<br />
I detta ingår, står det i läroplanen, att samverka med omvärlden.<br />
Därtill har Skolverket klargjort att de politiska ungdomsorganisationerna är<br />
särskilt viktiga.<br />
Skolverket gav 2010 ut rapporten Politisk information i skolan i syfte att ge<br />
direktiv om vilka som hur, var och när får kampanja på en skola. Rapporten<br />
betonar vikten av demokrati och dess beroende av möten och dialoger. Samtidigt<br />
öppnas det upp för att skolor kan neka kampanjer. Det är dock något<br />
som måste ske med restriktivitet, exempelvis är det rimligt att neka eller<br />
avbryta en kampanj som uppenbart kommer att störa ordningen eller undervisningen<br />
på skolan. Att ha ett totalförbud eller rutinmässigt neka kampanjer<br />
är inte godtagbart i ett demokratiskt samhälle. Dessutom motarbetas<br />
många unga av skolledningar i frågan om att bedriva en politisk förening<br />
knuten till skolan. Enligt Regeringsformen (RF) 2 kap. Grundläggande fri-<br />
och rättigheter 1 § har alla medborgare rätt att sammansluta sig med andra<br />
för allmänna eller enskilda syften. Alla elever i grund- och gymnasieskola har<br />
således rätt att bilda föreningar, men tyvärr ser vi att vissa föreningar kvävs<br />
av sina skolor. Utan rätt till att kunna nyttja skolan eller det eftergymnasiala<br />
lärosätets lokaler, går det inte att bedriva en föreningsverksamhet. Syftet med<br />
en politisk skolförening är att kunna bilda opinion bland människor omkring<br />
sig. Med affischerings- och kampanjförbud för dessa föreningar, verkar<br />
rektorer anse att grundlagen med föreningsfrihet uppfylls bara föreningarna<br />
finns nedskrivna på ett papper. Detta är ett allvarligt slag mot demokratin.<br />
Med anledning av ovanstående föreslås stämman besluta att<br />
att Stämman antar motionen som sin egen<br />
1<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att det är av demokratisk<br />
2<br />
vikt att politiska ungdomsförbund tillåts att kampanja på skolor<br />
och eftergymnasiala lärosäten<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att politiska kampanjer<br />
3<br />
tillåts arrangeras på alla skolor i Stockholm <strong>län</strong><br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att politiska föreningar<br />
4<br />
ska få bildas och bedriva verksamhet på <strong>Stockholms</strong> skolor och<br />
eftergymnasiala lärosäten<br />
MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 18–19 februari 2012.<br />
340<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 28<br />
Frågan om de politiska ungdomsförbundens kampanjtillstånd på skolor är<br />
en viktig demokratisk fråga.<br />
Många rektorer väljer idag att stänga skolorna för de politiska ungdomsförbunden<br />
av rädsla för Sverigedemokraterna. Vi har förståelse för att rektorer<br />
och lärare oroar sig för odemokratiska krafter och aktiviteter som stör<br />
ordningen på skolan. Men vi tror, precis som motionärerna påpekar, att det<br />
är fel väg att gå. Det är genom debatt och öppenhet som vi bäst bemöter<br />
främlingsfientligheten. Vår inriktning bör alltid vara att värna om öppenhet,<br />
samtal och delaktighet snarare än att stänga ner det demokratiska samtalet.<br />
Politisk opinionsbildning kan ske i många olika former. En av de viktigaste<br />
formerna är troligtvis det personliga mötet. Förbundsstyrelsen delar motionärernas<br />
uppfattning om att för ungdomsförbunden är kampanj på skolor<br />
det viktigaste forumet för att möta unga väljare. Dessutom är skolkampanjer<br />
ungdomsförbundens viktigaste källa till medlemsvärvning.<br />
I <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>s budget för <strong>2013</strong> står det klart och tydligt att politiska<br />
ungdomsförbund ska välkomnas i <strong>stad</strong>ens skolor för att främja dialog om<br />
samhällsfrågor. Nu gäller det att se till att beslutet följs. Samtalen ute på skolorna<br />
är en viktig del av den svenska demokratin och i processen att engagera<br />
medborgarna demokratiskt.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att bifalla motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 341
MOTION 29<br />
VÄRNA STOCKHOLMS FRIA TEATERLIV OCH KREATIVA<br />
NÄRINGAR<br />
Bakgrund<br />
Tusentals stockholmare är verksamma inom <strong>Stockholms</strong> kreativa och konstnärliga<br />
näringar. Dessa näringar bidrar med bildning och underhållning,<br />
men de skapar också tillväxt och har en avgörande betydelse för <strong>stad</strong>ens<br />
attraktionskraft.<br />
Med alliansregeringen bedrivs äntligen en kulturpolitik baserad på en insikt<br />
om de kreativa näringarnas betydelse. Kulturen ses inte <strong>län</strong>gre bara som ett<br />
evigt stödområde utan som ett spännande tillväxtområde. Den här utgångspunkten<br />
ställer dock krav på hur offentligt ägda institutioner drivs inom<br />
dessa näringar.<br />
Snabb teknisk utveckling och nya konsumtionsmönster har skapat ett högt<br />
förändringstryck i den kreativa sektorn. Det är då viktigt att vara vaksam så<br />
att inte de offentliga institutionerna genom osund konkurrens hindrar fria<br />
aktörers möjligheter att växa, stå på egna ben och bidra långsiktigt till både<br />
tillväxt och bildning.<br />
Frågan är aktuell för de statligt ägda public servicebolagen som riskerar konkurrerar<br />
ut de fria mediebolagen överlevnadsförsök på webben. Ett liknande<br />
problem har även uppstått lokalt när <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>steater i jakt på nya<br />
besökare valt en repertoar som närmat sig privatteatrarnas utbud.<br />
Stödet till Stadsteatern<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>steater har haft en positiv publikutveckling vilket också lett<br />
till ökade biljettintäkter. Men trots ökade intäkter är teatern fortfarande till<br />
75 procent finansierad av skattebetalarna, varje biljett är subventionerad<br />
med 539 kr. Totalt erhöll Stadsteatern 270 miljoner kr i bidrag under 2012,<br />
50 miljoner kr från det statliga kulturrådet och 220 miljoner i koncernbidrag<br />
från <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>shus AB.<br />
342<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Stadens bidrag motsvarar cirka 250 kr per invånare. Kommunen lägger alltså<br />
motsvarande en biljett per invånare i koncernbidrag till teatern. En vanlig<br />
tvåbarnsfamilj har en tusenlapp innestående i Stadsteatern, oavsett om de går<br />
dit eller inte. Pengar som hade kunnat användas till annan kulturkonsumtion,<br />
om familjen fått välja själv.<br />
Utifrån ett idéperspektiv går det givetvis att ifrågasätta om kommuner (eller<br />
ens staten) överhuvudtaget ska äga och driva egna teatrar. <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s<br />
landsting, <strong>stad</strong>ens andra stora bidragsgivare, har valt att inte driva verksamheter<br />
i egen regi eller i egenägda bolag, utan i huvudsak agera som bidragsgivare.<br />
När <strong>stad</strong>en nu ändå driver en teater är det ett rimligt krav att det görs ansvarsfullt<br />
och med tydligt avgränsade kulturpolitiska mål samt att man visar<br />
varsamhet gentemot de fria aktörer som tvingas agera på marknadens villkor.<br />
Ett legitimt kulturpolitiskt uppdrag för en kommunal teater kan vara att<br />
bära vidare en bildningstradition eller ett levande kulturarv av särskilt konstnärligt<br />
eller kulturellt värde. Det kan också handla om att hjälpa fram unga<br />
talanger, nyskriven svensk dramatik eller lokala skildringar. Kort sagt, att erbjuda<br />
medborgarna en repertoar som inte redan erbjuds av de fria teatrarna.<br />
Merparten av Stadsteaterns mindre produktioner ligger också inom ramen<br />
för högt ställda kulturpolitiska mål.<br />
Men dagens vida ägardirektiv har också möjliggjort för teaterledningen att<br />
omvandla Stora scen till en av <strong>Stockholms</strong> dominerande musikalscener.<br />
Kostsamma rättigheter har köpts in från amerikanska förlag, publik lockats<br />
med hjälp av stora stjärnartister och starkt subventionerade biljettpriser.<br />
Detta riskerar att skapa en osund konkurrens gentemot andra teatrar och<br />
bidrar inte till en mångfald i teaterutbudet.<br />
Konkurrens på lika villkor?<br />
Förra årets stora musikalsuccé på Stadsteatern, De tre musketörerna, är ett<br />
egenproducerat exempel på en s.k. jukeboxmusikal som blivit allt vanligare<br />
på Broadway, i Londons West end och på privatteaterscenerna i Stockholm.<br />
En jukeboxmusikal bygger på att man runt en tunn intrig gör en greatest<br />
hit-kavalkad från pophistorien eller från ett enskilt band. Mamma Mia är ett<br />
exempel, Rock of Ages ett annat nu aktuellt exempel.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 343
Snittintäkten på Stadsteatern för De tre musketörerna var 289 kr per<br />
åskådare, vilket ungefär motsvarar vad den billigaste biljetten till Rock of<br />
Ages kostar. Snittbiljetten till Rock of Ages kostar runt 550 kr. Inte konstigt<br />
kanske att publiken strömmat till Stadsteatern.<br />
Med ett undantag var det bara genom musikaler som Stadsteatern konsekvent<br />
lyckades få fullsatt framför Stora scenen under 2012. Av de fyra mest<br />
intäktsbringande uppsättningarna på Stora scenen var tre musikaler. Dessa<br />
tre musikaler stod för 45 procent av Stadsteaterns biljettintäkter och närmare<br />
en tredjedel av publiken.<br />
Musikaler kan ha ett stort kulturellt värde och den här motionen försöker<br />
inte göra någon värdering av konstformen som sådan. Produktionskostnaderna<br />
för musikaler är dock betydligt högre än för talad teater. Det krävs<br />
fler skådespelare, en dyr orkester, mer bakgrundspersonal och sen ska de<br />
amerikanska rättighetsinnehavarna ha betalt, både up-front och procent på<br />
biljettintäkterna.<br />
Till skillnad från många andra städer har Stockholm alltid haft ett mycket<br />
levande musikalutbud genom det fria teaterlivet. Behovet av kommunalt<br />
subventionerade musikaler har aldrig framstått som direkt akut.<br />
En kommunalt driven teater borde vara inriktad på att utöka mångfalden.<br />
Det ter sig då märkligt att kommande säsong när skräckmusikalen Spök<br />
med Lena Philipsson går upp på Cirkus, har Stadsteatern valt att sätta upp<br />
skräckmusikalen Sweeny Todd med Peter Jöback.<br />
Företrädare för de fria privata teatrarna vittnar nu om att de får allt svårare<br />
att klara den här konkurrensen. Några producenter har gett upp, andra byter<br />
inriktning och satsar på billigare produktioner, t ex enmansshower med tvkändisar.<br />
Med 45 procent av omsättningen står det klart att Stadsteaterns inriktning<br />
på musikteater nu fått en sådan omfattning att det riskerar att störa eller till<br />
och med slå ut en fungerande och mycket viktig del av <strong>Stockholms</strong> kreativa<br />
och kulturella näringar.<br />
344<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Komplettera, inte konkurrera<br />
Stadsteatern ägs av <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>shus AB. Det är en koncern som huvudsakligen<br />
är inriktad på fastighetsförvaltning, markfrågor och därtill hörande<br />
service. Stadsteaterns verksamhet är väsensskild från koncernen i övrigt.<br />
Ägarstyrningen bli lätt lidande när ett bolags verksamhet så markant avviker<br />
från koncernen i övrigt vad gäller affärsmodeller, intäkter och konsumtionsmönster.<br />
Nu gällande ägardirektiven ger inte Stadsteatern tillräckligt tydliga kulturpolitiska<br />
ramar annat än att söka en större och yngre publik. Stadsteatern skulle<br />
kunna släppa fram Sean Banan på Stora scen utan att bryta mot direktiven.<br />
För att motverka detta krävs att ägaren, <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> genom <strong>Stockholms</strong><br />
Stadshus AB, ger Stadsteatern nya ägardirektiv med ett tydligare kulturpolitiskt<br />
uppdrag där bildningsambition och konstnärlig kvalité lyfts fram. I<br />
uppdraget bör det tydligt framgå att Stadsteaterns roll är att komplettera<br />
utbudet från andra teatrar och bidra till ökad mångfald, inte konkurrera<br />
genom att kopiera det befintliga utbudet. Stadsteatern bör drivas med större<br />
varsamhet om det levande fria teaterlivet.<br />
Vidare vore det angeläget att utreda möjligheterna att på marknadsmässiga<br />
villkor öppna upp Stora scenen för fristående producenters föreställningar,<br />
på samma sätt som Svt sänder program från fristående produktionsbolag<br />
i sina kanaler. Det är ett modernt sätt att bedriva verksamheten på och<br />
fungerar bra för t.ex. Arenabolaget, som inte själv producerar de event som<br />
äger rum i Globen. Detta skulle frigöra resurser för Stadsteatern att fokusera<br />
på de mindre scenerna, där den konstnärliga nivån ligger närmare ett mer<br />
tydligt formulerat kulturpolitiskt uppdrag.<br />
Mot ovanstående bakgrund föreslås förbundsstämman besluta:<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> skall verka för att ta fram nya ägar-<br />
1<br />
direktiv från <strong>Stockholms</strong> Stadshus AB till <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>steater<br />
AB, med ett tydligare uppdrag att komplettera, inte konkurrera,<br />
med det fria teaterlivet i Stockholm,<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> skall verka för att <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
2<br />
utreder möjligheterna att till marknadsmässiga villkor låta fristående<br />
produktionsbolag sätta upp produktioner på Stadsteaterns<br />
Stora scen, samt<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 345
att 3<br />
346<br />
sända motionen till den moderata kommunfullmäktigegruppen<br />
för kännedom.<br />
Rickard Wessman, Hammarby Sjö<strong>stad</strong><br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 29<br />
Stockholm har de senaste åren utvecklats till centrum för flera kreativa<br />
mötesplatser, internationellt nav för vissa verksamheter och utveckling av<br />
spetskompetens inom olika kreativa näringar. Och de facto är många som<br />
verkar inom dessa kreativa verksamheter egna företagare som säljer sina<br />
tjänster och produkter i samverkan i kluster, egna verksamheter eller i avtal<br />
med det offentliga. Stadsteatern är också en medaktör och köper tjänster av<br />
både författare, skådespelare, musiker, scen/ljus/teknik och specialtjänster<br />
utöver det som görs av egen fast anställd personal.<br />
Synen på vad de offentliga institutionerna är och bidrar med är i motionen<br />
ganska föråldrad och inskränkt. De utgör ofta mötesplatser och möjliggörare<br />
för utveckling och stärker förutsättningarna för nya trender eller mönster att<br />
växa fram. Knappast en osund konkurrent.<br />
Stadsteaterns repertoar ska präglas av bredd och spets. Med det menas att det<br />
på Stadsteatern ska finnas något för alla Stockholmare. Då blir det kontraproduktivt<br />
att erbjuda en likriktad repertoar. Det finns ingen konstnärlig<br />
motsättning i att visa både pjäser som tilltalar både en mer initierad publik<br />
– t.ex. den nu aktuella Jag är vinden – eller en musikal. Det handlar i båda<br />
fallen om en berättelse.<br />
Om kulturinstitutioner ska fortsätta att vara angelägna offentliga institutioner,<br />
vars offentliga finansiering inte ifrågasätts, behöver de vara en angelägenhet<br />
för alla och inte stänga dörren för vissa genrer. Stadsteatern når andra<br />
grupper och de bygger relationer med besökare som tyvärr inte finns i en del<br />
andra aktörers besökssiffror. Teatern arbetar aktivt med att nå ovana grupper<br />
och särskilt den yngre publiken t.ex. genom scenen i Skärholmen, där det då<br />
är låga biljettpriser men heller ingen annan aktör.<br />
En institution som visar både breda och smala föreställningar tar bildningsarbetet<br />
på allvar. Det finns självklart en större benägenhet att gå vidare och<br />
bredda sitt teater-”gående” om man väl fått upp ett intresse för teaterkonsten.<br />
Det handlar hela tiden att sträva efter konstnärlig kvalitet – som inte<br />
heller är ett entydigt begrepp. Alla Stadsteaterns produktioner utgår ifrån<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 347
ett konstnärligt ställningstagande. Och i den ambitionen utgör Stadsteatern<br />
en magnet för besöksnäringen i stort och kulturlivet i synnerhet. Teatern är<br />
också en samarbetspart, inte minst för de fria grupperna, på olika scener på<br />
teatern och i Parkteatern.<br />
Av Stadsteaterns direktiv framgår att teatern ska sträva efter en ökad egenfinansiering<br />
– här spelar musikalerna en viktig roll. Det är samtidigt viktigt<br />
att komma ihåg att de ca 75 mkr som Stadsteatern spelade in 2012 bidrar till<br />
att fler produktioner – och därmed fler arbetstillfällen – skapas.<br />
Den konstruktion som <strong>stad</strong>en valt att finansiera teatern innebär att försäljning<br />
av fiberinfrastruktur, uthyrning av hus, markexploatering m.m. ger<br />
intäkter som ska beskattas, men genom koncernkonstruktionen med förlusttäckning<br />
av Stadsteatern minskas intäkterna före beskattning. Det är alltså<br />
inte ett bidrag till teatern, utan ett sätt att finansiera en kulturell institution<br />
och infrastruktur genom <strong>stad</strong>ens kommersiella intäkter. Dessa koncern-<br />
tillskott står med andra ord för de uppsättningar som inte bär sig. Andra<br />
uppsättningar bär sig och har högre biljettpriser, men också högre kostnader<br />
t.ex. i rättigheter. Stadsteatern bidrar också med egna nyproduktioner av<br />
konstnärliga ledare av hög kvalitet, eller ger plats för nya och okända. Det är<br />
långa planerings- och produktionstider, så de konspirationsteorier som motionären<br />
för fram är orimliga, att Stadsteatern spionerar på privata produktioner<br />
och väljer att sätta upp egna snarlika.<br />
Om man ska erbjuda nyskriven, klassisk eller annan repertoar är en konstnärlig<br />
fråga som förbundsstyrelsen inte ser som en politisk smakfråga utan<br />
bör överlåtas till teaterns ledning utifrån en professionell och fri bedömning.<br />
Förbundsstyrelsen ser inte att det är politikens ansvar att styra i professionella<br />
ansvarsområden och inte heller att det ska vara en politisk ambition.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
348<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 30<br />
FÖR FLERA SKJUTBANOR<br />
Lövsta skjutbana ligger på gränsen mellan <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> (<strong>stad</strong>sdelen Hässelby<br />
villa<strong>stad</strong>) och Järfälla kommun, men på andra sidan kommungränsen.<br />
Skjutbanan har legat där sedan 1930-talet. Så vitt jag har fått veta av väljare<br />
boende i vår <strong>stad</strong> som är aktiva skyttar på Lövsta skjutbana, har Järfälla kommun<br />
genom sin Miljö- och byggnadsnämnd ställt många krav på verksamheten<br />
på skjutbanan, krav som i viss mån är oförenliga. Skytteklubbarna<br />
som arrenderar marken av Järfälla kommun är rädda att Järfälla kommuns<br />
agerande skall leda till att verksamheten måste läggas ned.<br />
Det är av stor vikt att skjutbanor av detta slag får finnas och bedriva sin verksamhet<br />
utan alltför stora inskränkningar. Skytte är som sport lika stor som<br />
ishockey i antalet utövare (större om man ser till antalet föreningar eller tränings-<br />
och tävlingstillfällen), men ändå läggs skjutbanor ner på många håll<br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>. De senaste tjugo åren har banorna<br />
i Kaknäs (<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>), Järva (<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>), Tullinge (Botkyrka),<br />
Tomteboda (Solna), Barkarby (Järfälla), Kallhäll (Järfälla), Slammertorp<br />
(Järfälla), Myttinge (Värmdö), Torvalla (Lidingö), Össeby (Vallentuna), KA1<br />
(Haninge), Handen (Haninge), Sollentuna (Sollentuna) lagts ner utan att<br />
några nya tillkommit.<br />
Dessutom har banorna i Grimsta (<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>) och nämnda Lövsta belagts<br />
med nyttjanderestriktioner som omöjliggör skytte stora delar av veckan.<br />
Det fåtal banor som återstår i <strong>Stockholms</strong>området är dessutom ofta inte<br />
tillgängliga med kollektivtrafik vilket försvårar för idrottsutövare som saknar<br />
egen bil att nyttja dem.<br />
Skytte har dessutom, till skillnad från många andra sporter, ett nyttigt syfte<br />
utöver själva rekreations- och motionsvärdet: på skjutbanor tränas också<br />
inför jakt. Det är självklart viktigt att jägare får bra träning, det är absolut<br />
nödvändigt ur såväl säkerhetssynpunkt som för en humant utförd viltvård<br />
vid jakt ute i skog och mark.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 349
Med anledning av ovanstående föreslår jag att Moderata samlingspartiet<br />
i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> skall verka för<br />
att fler skjutbanor anläggs i Stockholm<br />
1<br />
att <strong>Stockholms</strong> idrottspolitik skall verka för en sund och säker utveck-<br />
2<br />
ling av sportskyttet i <strong>stad</strong>en<br />
att skjutbanorna i <strong>Stockholms</strong>området skall gå att nå med kollektiv-<br />
3<br />
trafik.<br />
Elias Granqvist, Hässelby<br />
350<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 30<br />
Förbundsstyrelsen ställer sig positiv till en mångfald av olika idrottsalternativ<br />
inom kommunens gränser. Vissa typer av idrotter ställer dock högre<br />
krav på sin omgivning, säkerhet och på bullernivåer. Att anlägga nya skjutbanor<br />
i Stockholm kommun är problematiskt, både ur plats, tillstånd-och<br />
miljöaspekter. Det är viktigt att befintliga idrottsanläggningar odlar och<br />
vårdar sina kontakter med sin omgivning, och att skyttet sker enligt gällande<br />
bestämmelser och tillstånd. Förbundsstyrelsen ställer sig därför positivt till<br />
den andra att-satsen, att Stockholm <strong>stad</strong> skall verka för en sund och säker<br />
utveckling av sportskyttet.<br />
Det finns ett flertal skyttebanor i <strong>Stockholms</strong> närområde för jägare, t.ex.<br />
Haninge och Huddinge jaktskytteklubbar. Båda kan nås med ett SL-kort genom<br />
att först åka pendeltåg och därefter byta till buss. Det är med andra ord<br />
redan idag möjligt att nå skyttebanor för <strong>Stockholms</strong>bor, förutsatt att man är<br />
villig till en kortare promenad från bussen till skjutfältet.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå att-sats 1,<br />
att bifalla att-sats 2,<br />
att anse att-sats 3 besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 351
MOTION 31<br />
AVSKAFFANDE AV DANSTILLSTÅND<br />
Det är hög tid att göra upp med resterna från det socialdemokratiska<br />
förbuds-Sverige. En sådan rest är kravet på danstillstånd. Enligt 2 kap. 4 §<br />
ordningslagen (1993:1617) måste krögare söka ett särskilt danstillstånd<br />
från polisen för att dans lagligt ska få förekomma på krogen. Om rytmiska<br />
rörelser till musik förekommer på en krog utan tillstånd riskerar krögaren att<br />
få böter.<br />
I dag har endast en av tio restauranger danstillstånd. Det behöver knappast<br />
påpekas att det extra regelkrånglet belastar företag i en bransch som redan<br />
har en tung administrativ börda. Ur ett större perspektiv urholkar samtidigt<br />
varje onödig lag rättsstatens auktoritet. Dans är inget samhällsproblem och<br />
bör heller inte i lagstiftningen behandlas som ett sådant.<br />
Förespråkarna för krav på danstillstånd betonar ofta ordning och reda.<br />
Dock finns redan tillräckligt med andra regler för att upprätthålla ordning.<br />
Kommunerna gör alltid en prövning av risken för ljud- och bullerstörningar<br />
innan serveringstillstånd ges till en krog. Likaså finns krav på hur många<br />
människor som får vistas i en lokal samtidigt. Krav på ett visst antal ordningsvakter<br />
är ytterligare ett exempel. Listan kan göras lång vilket gör det än<br />
mer absurt att krögare dessutom ska behöva ägna sig åt att jaga danstillstånd.<br />
Ett rikt och levande nöjesliv är något vi ska bejaka snarare än inskränka. Det<br />
gör Stockholm till en mer attraktiv <strong>stad</strong> samtidigt som det skapar arbetstillfällen<br />
– framför allt för ungdomar. Det är dags att slopa danstillståndet och<br />
låta både politiker och poliser ägna sig åt verkliga samhällsproblem.<br />
Stämman föreslås därför besluta<br />
att1 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att kravet på danstillstånd<br />
avskaffas<br />
att2 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att dans inte är ett samhällsproblem<br />
att3 <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för en allmän översyn av<br />
den regelbörda som belastar krögare.<br />
352<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
att 4<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att krogar får sätta sina<br />
egna öppettider.<br />
Sofia Fölster, MUF Nacka<br />
Motionen tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 18–19 februari<br />
2012.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 353
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 31<br />
Motionären tar i sin motion upp kravet på att tillstånd för dans på krogen,<br />
i enlighet med 2 kap. 4 § ordningslagen, måste ansökas om hos polismyndigheten<br />
och föreslår för stämman att besluta att <strong>Moderaterna</strong> i Stockholm<br />
verkar för att kravet på danstillstånd avskaffas.<br />
Under förutsättning att brandsäkerheten uppfylls och att det är möjligt att<br />
upprätthålla nykterhetskontrollen instämmer förbundsstyrelsen med motionären<br />
om att danstillståndet ska slopas och att det självklart ska vara möjligt<br />
att anordna dans, och att så kallad spontandans naturligtvis inte ska beivras.<br />
Många krogar har idag fler tillståndsblanketter än vad de har gäster. Det är<br />
alltifrån tillstånd för fettavskiljare till serveringstillstånd. Kontroller genomförs<br />
om säkerhetsföreskrifterna följs gällande antal personer i lokalen,<br />
brandsäkerhet och om reglerna för utskänkningstillståndet följs. Det är inte<br />
nödvändigt att avskaffa alla krav på tillstånd, men alla krav på tillstånd som<br />
inte är nödvändiga bör avskaffas. En allmän översyn av den regelbörda som<br />
belastar krögare kan vara ett led i att stärka <strong>Stockholms</strong> ställning som en <strong>stad</strong><br />
med ett rikt och levande nöjesliv.<br />
När det gäller krogarnas verksamhet är de bl.a. föremål för regler och<br />
föreskrifter som har till syfte att främja en sund alkoholpolitik utifrån ett<br />
folkhälsoperspektiv. Förbundsstyrelsen delar uppfattningen att detta är bra,<br />
men anser samtidigt att <strong>stad</strong>en ska vara generös i sina bedömningar när det<br />
gäller öppettiderna utifrån tanken att även dygnetruntöppna krogar borde<br />
vara tillåtna på lämpliga platser. Det ska både vara lätt att få tillstånd och lätt<br />
att bli av med det om man inte sköter sig.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att bifalla motionen.<br />
354<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 32<br />
ÖSTERLEDEN OCH TUNNELBANA TILL NACKA<br />
Stockholm växer och för att regionen ska fortsätta växa behövs en väl<br />
fungerade infrastruktur. I dag drabbas offentlig sektor, företagare och vi<br />
medborgare av stora tidsförluster på grund av eftersatta vägnät och en dåligt<br />
fungerande kollektivtrafik.<br />
Bättre kommunikationer i österled gynnar inte bara de som bor i Nacka<br />
utan alla som bor i östra Stockholm som t.ex. Lidingö, Östermalm, Gärdet<br />
och Danderyd.<br />
Enligt beräkningar från NUTEK (nuvarande Tillväxtverket) kostar de uteblivna<br />
investeringarna i infrastruktur fem miljarder kronor per år i samhällsekonomiska<br />
förluster.<br />
Österleden eller Östlig förbindelse är en tänkt nord-sydlig sträckning som<br />
förbinder ringled i Stockholm öster om Gamla Stan, över eller under Saltsjön.<br />
Investeringarna i infrastruktur har under flera år varit mycket eftersatta och<br />
investeringsbehovet är därför stort. Men vissa investeringar är mer angelägna<br />
än andra däribland Österleden och tunnelbana till Nacka.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 355
Figur 1: Swecos förslag med leden och tunnelbana i samma tunnel.<br />
Österleden knyter ihop Södra och Norra <strong>län</strong>ken till ringen runt Stockholm<br />
och behöver byggas nu.<br />
Med anledning av ovanstående yrkar vi<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar stöd för Österleden<br />
1<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar stöd för tunnelbana till<br />
2<br />
Nacka<br />
MUF Nacka genom Axel Krottler<br />
Motionen tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 18–19 februari<br />
2012.<br />
356<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 32<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> växer i rekordtakt vilket ställer stora krav på en utbyggd<br />
och moderniserad infrastruktur och kollektivtrafik. Det är ett måste ifall<br />
<strong>Stockholms</strong>regionen ska bibehålla sin attraktivitet och position som Sveriges<br />
tillväxtmotor. De senaste åren har miljardinvesteringar gjorts i det befintliga<br />
tunnelbanesystemet med renoveringarna av Farsta- och Hagsätragrenen och<br />
den planerade upprustningen av Röda linjen. Samtidigt behöver vi bygga ut<br />
det befintliga kollektivtrafiksystemet där en för<strong>län</strong>gning av tunnelbanans Blå<br />
linje till Nacka är en viktig pusselbit för att öka det kollektiva resandet i hela<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> men också för att planerade arbetsplats- och bo<strong>stad</strong>sområden<br />
ska få en fullgod kollektivtrafik.<br />
Regionens infrastruktur behöver också byggas ut. Österleden är en viktig<br />
ringled för att minska tung biltrafik i <strong>Stockholms</strong> centrala delar och Citybanan<br />
är ett bra exempel på hur spårkapaciteten genom inner<strong>stad</strong>ens getingmidja<br />
avsevärt kommer att förbättras.<br />
I en växande region behöver vi underhålla, modernisera och bygga ut vårt<br />
gemensamma kollektivtrafiksystem och gatu- och vägnät för att Stockholm<br />
även i framtiden ska ha en välfungerande kollektivtrafik och en hållbar<br />
trafiksituation.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att bifalla motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 357
MOTION 33<br />
BÄTTRE TRAFIKLÖSNINGAR HÖGST PRIORITERAT<br />
Vi i Norrmalmsföreningen har ett flertal gånger under 2012 och 2011 flitigt<br />
frågat personer som befunnit sig i vår <strong>stad</strong>sdel om vilken fråga de anser vara<br />
viktigast att lösa. Vi har genomfört 1146 dokumenterade väljarsamtal, där<br />
vi genom en enkät har intervjuat medborgarna. Av dessa har 769 stycken<br />
bott på Norrmalm och de allra flesta ville ha bättre trafiklösningar speciellt<br />
fler parkeringsplatser men frågor om <strong>stad</strong>sbyggnad och miljö fick också en<br />
betydande placering.<br />
Främsta önskemålen:<br />
• Att skapa fler parkeringsplatser<br />
• Att nattstädningen av parkeringsplatser upphör<br />
• Att skapa fler och säkrare cykelbanor<br />
• Att bygga tunnelbana till Haga<strong>stad</strong>en<br />
• Att Odenplan blir en vacker oas, med en piazza<br />
• Att bo<strong>stad</strong>sbyggandet ökar<br />
358<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Fler parkeringsplatser<br />
Parkeringssituationen på Norrmalm är fullständigt oacceptabel. Stora<br />
mängder onödiga avgaser bildas och miljöproblemen ökar med försämrad<br />
luftkvalitet till följd av att bilägare tvingas köra flera varv för att hitta en<br />
parkeringsplats. I detta kaos måste, precis som enkätundersökningen tydligt<br />
signalerar, alla möjligheter som förbättrar situationen omgående prövas. Fler<br />
garage är nödvändigt.<br />
Byt nattstädning mot dagstädning<br />
Ett förslag som vi fått från flera boende på Norrmalm, enkelt att genomföra,<br />
är att gå tillbaka till dagstädning och lämna nattstädningen. Det frigör<br />
betydande mängd platser vid den tid då de flesta har störst behov av en<br />
parkeringsplats.<br />
Fler snedparkeringar<br />
Det finns flera gator som skulle må riktigt bra av att få snedparkeringar på<br />
ena sidan och på det sättet å<strong>stad</strong>komma fler parkeringsplatser. Exempelvis<br />
på den del av Tegnergatan som idag är dubbelriktad mellan Västmannagatan<br />
och Upplandsgatan Om enkelriktningen från Dalagatan för<strong>län</strong>gs fram till<br />
Upplandsgatan och det samtidigt görs snedparkeringar på den högra(södra)<br />
sidan samt att den dubbelriktade cykelbanan från Dalagatan för<strong>län</strong>gs till<br />
Upplandsgatan.<br />
Låt Odenplan bli en vacker oas<br />
För norrmalmsborna är det viktigt att få vara med i processen och utformningen<br />
av Odenplan. Många känner oro att Odenplan endast kommer att<br />
bli en knytpunkt för olika trafikslag. Önskepunkter har lyfts att torget ska<br />
utvidgas till Gustaf Vasakyrkan och att därmed Odenplan tar form efter en<br />
italiensk piazza, ett stort torg med växtlighet, serveringar och torghandel.<br />
Byggnaderna på torget bör utformas i harmoni med omgivningens arkitektur<br />
så att Odenplan blir envacker helhet.<br />
Bygg tunnelbana till Karolinska<br />
För<strong>län</strong>g tunnelbanan från Odenplan till Haga<strong>stad</strong>en och Karolinska Sjukhuset.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 359
Öka bo<strong>stad</strong>sbyggandet<br />
Två fullsatta SL-bussar flyttar till Stockholm varje dag. Norrmalmsborna<br />
känner av bo<strong>stad</strong>sbristen och vill att den tas på allvar samtidigt som de ställer<br />
höga krav på arkitektur och utformning av nya bo<strong>stad</strong>sområden. En genomgripande<br />
omformning av kontorslokaler till bostäder är absolut nödvändigt.<br />
Fler och säkrare cykelbanor<br />
Helt nyligen har det beslutas om en cykelplan där flera nya cykelbanor<br />
planeras vilket är mycket bra. Om cykelåkandet skall öka på riktigt och<br />
prioriteras framför bilåkandet måste det vara enkelt och säkert att cykla. Det<br />
måste vara lätt att komma fram och lätt att hitta parkeringsplatser. Cykelbanor<br />
måste precis som trottoarer prioriteras i första ledet när städning och<br />
snöskottning skall utföras.<br />
Före 2006 gjordes ett digert arbete med att bygga väl fungerande cykelbanor<br />
i Stockholm. Tragiskt nog avstannade det under 2006 och har inte påbörjats<br />
igen förrän nu <strong>2013</strong>. Olycksrisken är stor när halvfärdiga cykelbanor tvingar<br />
cyklister ge sig ut mitt bland tung trafik och ibland t.o.m. dela trottoarerna<br />
med gående när cykelbanan bara upphör. Skräckexempel är sträckan mellan<br />
Norra Bantorget och Centralen.<br />
Under 2008 motionerade miljögruppen om ökad cykling och om vikten<br />
av säkra cykelleder. Victor Ingmo MUF gjorde ett gediget arbete om hela<br />
problematiken runt cykelåkandet i Stockholm och hur pendlingen från<br />
förorterna skulle kunna förenklas så att man kunde ta sig in till eller igenom<br />
centrum på ett enkelt och bra sätt.<br />
Staden planerar nu efter 4 år enligt Victor Ingmos förslag att binda samman<br />
cykelleder från ytter<strong>stad</strong>en med inner<strong>stad</strong>en och det är bra. Vi vill precis som<br />
2008 att alla cykellederna ska förenas likt ekrarna på ett hjul inne i centrum<br />
och att dessa snabba genomfartsleder skall vara av stomkaraktär och målas i<br />
klara starka färger.<br />
På Sveavägen och andra gator i Stockholm är det vanligt att bilar står parkerade<br />
på cykelbanorna eller att banorna av annan anledning plötsligt bara tar<br />
slut. Detta ökar naturligtvis risken för cykelolyckor betydligt. Att godstran-<br />
360<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
sporter måste kunna lämna av sitt gods är förståeligt, men att parkera sitt<br />
fordon på cykelbanan kan inte accepteras.<br />
Säkerheten att cykla dvs att alla cykelbanor håller absolut högsta kvalitet<br />
måste vara främsta målsättningen. Vi har lyssnat på Norrmalmsbornas önskemål<br />
och föreslår följande:<br />
Vi hemställer att förbundsstämman beslutar<br />
att1 att2 att3 fler parkeringsplatser ska skapas på Norrmalm<br />
nattstädning av parkeringsplatser ska bytas mot dagstädning<br />
tunnelbana ska byggas till Haga<strong>stad</strong>en och till Karolinska Sjukhuset<br />
att4 att5 Odenplan och Gustaf Vasakyrka ska bilda en piazza<br />
fler bostäder ska byggas på Norrmalm<br />
fler och säkrare cykelvägar ska byggas på Norrmalm<br />
att 6<br />
Moderata föreningen på Norrmalm<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 361
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 33<br />
Bättre parkeringslösningar är av stor vikt för att underlätta transporter för<br />
såväl boende som gäster i <strong>stad</strong>en samtidigt som det är en viktig frihetsfråga.<br />
Det finns dock skäl att se kritiskt på bilen i en Stor<strong>stad</strong> som Stockholm.<br />
Bilen skapar miljöproblem och den tar gatuutrymme i anspråk, vilket påverkar<br />
andra negativt, och utrymmet skulle även kunnat användas till större<br />
nytta för människor. Bilen skapar även trängsel och ger som följdverkning<br />
förseningar för exempelvis busstrafiken. Parkering på gatan bör därför på sikt<br />
vara prisledande i förhållande till parkering i garage. Stockholm Parkering<br />
bör användas som verktyg för att styra parkeringspolitiken mot ökad tillgång<br />
till parkeringsgarage.<br />
En annan typ av parkering som är en viktig del i ett mer attraktivt, grönt och<br />
miljösmart Stockholm med god framkomlighet är infartsparkeringar. Det<br />
är också ett effektivt sätt att ta till vara fördelarna hos de olika transportsätten.<br />
Lättillgängliga bytesmiljöer av detta slag är ett viktigt inslag i en grön,<br />
miljösmart och tillgänglig region.<br />
De infartsparkeringar som byggts i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> är alla ett resultat av<br />
ett nära samarbete med <strong>län</strong>ets kommuner. Det senaste året har <strong>län</strong>et också<br />
växt allt mer i periferin, vilket ökat kraven på integrerade radiella trafiklösningar<br />
där cykel och bil utgör viktiga element. Infartsparkeringarna behöver<br />
kontinuerligt byggas ut då Stockholm växer med upp emot 30 000–40 000<br />
invånare per år. Goda anslutningar till stomlinjenätet är av stor vikt för ett<br />
ökat och mer tillgänglig kollektivt resande.<br />
Övergången till nattstädning med parkeringsförbud är något som förbundsstyrelsen<br />
varit skeptiska till överhuvudtaget. Informationen är dålig och olika<br />
tider gäller på olika gator. En samlad översyn behövs både när det gäller städning<br />
och den långsiktiga strategin för att komma tillrätta med situationen<br />
där garagen står tomma medan det är fullt på gatorna.<br />
Det är självklart att Haga<strong>stad</strong>en ska ha kapacitetsstark kollektivtrafik som<br />
klarar av att försörja alla dem som ska arbeta och bo i området eller besöka<br />
362<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Nya Karolinska universitetssjukhuset. Den lösning som väljs måste vara<br />
effektiv och passa in i det övriga trafiksystemet. Här är det viktigt att ta in<br />
alla aspekter innan det byggs ut kollektivtrafik. Två faktorer som är viktiga<br />
är hur det blir bäst för resenärerna och hur det ska finansieras. En aspekt är<br />
hur situationen ser ut idag och vad ännu fler resenärer i tunnelbanan skulle<br />
betyda för de centrala delarna av t-banan.<br />
Att bygga en avgrening från Odenplan till Haga<strong>stad</strong>en innebär att vart tredje<br />
tåg från Odenplan och västerut dras in för att trafikera den nya sträckan.<br />
Redan i dag är det trängsel framförallt i rusningstrafik. Att påstå att vart<br />
tredje tåg kan dras in är samma sak som att påstå att vi i dag kör med 30 %<br />
överkapacitet. Alla som reser där håller förmodligen inte med om det är på<br />
det viset. Då är det viktigt att fråga sig hur en till gren från Odenplan till<br />
Haga<strong>stad</strong>en löser trängselproblematiken, eftersom det rimligen leder till<br />
ännu fler resenärer i de centrala delarna av tunnelbanan. Fler resenärer på<br />
färre avgångar är en ekvation som inte går ihop.<br />
Dessutom beslutade <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> nyligen om markanvisningar för 850<br />
bostäder, 18 000 kvadratmeter handel och 8 000 kvadratmeter kontor – allt<br />
vid Brommaplan. Att i det läget dra in tåg är fel väg att gå. Med detta säger<br />
förbundsstyrelsen inte nej till tunnelbana till Hag<strong>stad</strong>en, men däremot behövs<br />
alla trafikslag om dagens och morgondagens behov ska mötas. Det ska<br />
vara rätt trafikslag på rätt plats, till rätt kostnad.<br />
Att Odenplan ska bli ett stort och vackert torg med serveringar, växtlighet,<br />
torghandel, vacker belysning och en central punkt i Vasastan – en Piazza<br />
Odenplan. Att förstora Odenplan på detta sätt gör det inte bara möjligt att<br />
å<strong>stad</strong>komma ett vackert torg till glädje för alla som rör sig i denna del av<br />
<strong>stad</strong>en utan förbättrar också möjligheterna för alla som ska byta här mellan<br />
buss och tunnelbana eller pendeltåg – eller spårvagn.<br />
Förbundsstyrelsen påtalar dock att möjligheten att stänga av Upplandsgatan<br />
framför Gustav Vasa kyrka tidigare utretts och påvisats och visat sig vara problematiskt.<br />
Dessutom skulle ett genomförande av idén att knyta ihop Gustav<br />
Vasakyrkans entrégård med Odenplan kunna påverka tidplanen för Citybanan<br />
negativt och innebära för<strong>län</strong>gda störningar för <strong>stad</strong>en och invånarna.<br />
Men frågan om en piazza bör finnas med i den framtida trafiklösningen för Odenplan.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 363
Det ska finnas ett blandat utbud av olika boendeformer, såväl i inner<strong>stad</strong>en<br />
som i ytter<strong>stad</strong>sområdena. När det finns olika boendeformer att välja mellan<br />
i ett och samma område ökar valfriheten och det skapar dessutom möten<br />
mellan människor med olika bakgrund och i olika skeden av livet – något<br />
som berikar människors tillvaro. Stockholm växer så det knakar och prognoserna<br />
visar på en befolkningsökning på 30 000–40 000 personer per år.<br />
Inflyttningen ställer krav på nya bostäder för att möta efterfrågan. Målet<br />
är då givetvis att fler bostäder måste byggas för att möta och tillvarata den<br />
ökade inflyttningen.<br />
Cyklingen i Stockholm har ökat med 76 % de senaste tio åren. Många cyklar<br />
dagligen till jobbet eller skolan och allt fler upptäcker cykelns fördelar som<br />
transportmedel. I ett Stockholm som växer är det viktigt att politiken hjälper<br />
till att underlätta stockholmarnas vardagspussel genom att bidra till framkomligheten<br />
för alla trafikslag. För varje ärende eller arbetsresa som görs på<br />
cykel frigörs en plats på bussen, tunnelbanan, pendeltåget eller vägbanan.<br />
Det är viktigt att cykeln får förutsättningar att konkurrera med bil och kollektivtrafik<br />
på regional nivå. Den regionala cykelinfrastrukturen har i dag på<br />
sina håll väsentliga brister och präglas på samma sätt som väg- och spårinfrastrukturen<br />
av eftersatta underhåll och det behövs nyinvesteringar. Idag är<br />
trängseln stor i anslutning till kollektivtrafikknutpunkter och i tät <strong>stad</strong>smiljö.<br />
En effektiv cykelparkering är liksom en effektiv bilparkering en viktig del<br />
av ”hela resan-perspektivet” och betydelsefull för cyklingens attraktionskraft.<br />
Genom en långsiktig och genomtänkt regional cykelplanering lägger vi<br />
grunden för en fortsatt attraktiv <strong>Stockholms</strong>region med nära till naturen och<br />
attraktiva boendemiljöer, ett gediget utbud av arbetstillfällen och ett attraktivt<br />
nöjesutbud.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
364<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 34<br />
TRAFIKSITUATIONEN I VÄSTRA STOCKHOLM – SÄRSKILT<br />
HÄSSELBY<br />
För ett parti som både tror på bilen som ett väsentligt och värdefullt inslag i<br />
människors liv och vardag och samtidigt är engagerat i vår tids miljöproblem<br />
finns mycket att göra i dessa frågor. Som moderater tror vi på ny teknik som<br />
en väg att handskas med miljöproblemen, på beskattning som styr användandet<br />
av privatbilar och yrkestrafik åt rätt håll utan att därför höja beskattningsnivån<br />
totalt och även på satsning på kollektivtrafik.<br />
En viktig åtgärd är att skapa jämnare och bättre flöden av trafik och där är<br />
Förbifart Stockholm en oumbärlig del för <strong>Stockholms</strong>regionen. I avvaktan<br />
på Förbifart Stockholm har Brommaplan utvecklats till en mycket besvärlig<br />
trafikplats med köer till rondellen även vid andra tider än under rusningstrafik,<br />
då köerna är särskilt besvärliga. Detta hänger samman med att Brommaplan<br />
byggdes i en tid med helt andra förutsättningar och sedan dess har<br />
trafiken ökat väsentligen på ett sätt som då inte kunde förutses.<br />
Dessa problem förvärras ytterligare under kommande år. Trafiken till och<br />
från Mälaröarna ökar väsentligen till följd av ny bebyggelse. Vid själva Brommaplan<br />
tillkommer bo<strong>stad</strong>sbebyggelse (900 lägenheter) som väsentligen<br />
kommer öka trafiken. Trafiken till och från Vällingby/Hässelby via Brommaplan<br />
och vidare mot Järvafältet kommer även öka till följd av ny bebyggelse.<br />
Den tunga trafiken på Bergslagsvägen har slutligen ökat kraftigt på<br />
senare år.<br />
Åtgärder beträffande trafikflödet vid Brommaplan har tidigare aviserats men<br />
inget har hänt. Ytterligare trafik på Bergslagsvägen kommer vidare att genereras<br />
av ny bebyggelse i ett flertal delar av Hässelby (och Vällingby) samt av<br />
tillkommande trafik från Viksjö/Järfälla via Backlura. Detta kommer också<br />
generera väsentliga lokala problem på Lövstavägen på vilken trafiken redan<br />
tidvis är stor i förhållande till kapaciteten.<br />
Kollektivtrafiken inom Hässelbyområdet är dessutom – redan före tillkommande<br />
bebyggelse – klart otillräcklig med överbela<strong>stad</strong>e bussar i rusningstra-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 365
fik. Förbättring av busstrafiken är för övrigt beroende av åtgärder som rör det<br />
lokala vägnätet. Hög belastning till följd av låg kapacitet gäller även tunnelbanan<br />
för vilken upprustning skjutits framåt i tiden.<br />
Alla dessa kapacitetsproblem inom trafiken äventyrar de nya planerade<br />
bo<strong>stad</strong>sområdena inom Hässelby och även vidare utveckling av bo<strong>stad</strong>sbebyggelse<br />
i västerort. Bo<strong>stad</strong>sbebyggelse är en nyckelfråga för <strong>stad</strong>en och dess<br />
vidare utveckling och är även mycket betydelsefull för vidareutveckling och<br />
vitalisering av olika <strong>stad</strong>sdelar. Åtgärder beträffande vägar och trafik bör<br />
därför vidtas skyndsamt.<br />
Vi hemställer att förbundsstämman beslutar att moderaterna i olika<br />
politiska organ<br />
att moderaterna initierar eller intensifierar arbete med lösningar för<br />
1<br />
ett smidigare och effektivare trafikflöde vid Brommaplan<br />
att moderaterna vidtar en översyn av Lövstavägen i syfte att anpassa<br />
2<br />
den till aktuellt och förväntat trafikflöde<br />
att moderaterna verkar för att utveckla och förbättra kollektivtrafiken<br />
3<br />
inom Hässelby så att den kan bli ett riktigt alternativ till andra<br />
färdmedel<br />
Arne Genschou, Elias Granqvist och Ann-Margrete Nilsson, Hässelby<br />
366<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 34<br />
Trafiksystemet är på många håll överbelastat. Västra Stockholm med Bergslagsvägen,<br />
Brommaplan och Lövstavägen är ett exempel på en av <strong>stad</strong>ens<br />
svåra trafiksituationer. Stadens trafikkontor arbetar just nu med en trafikutredning<br />
för hela västerort där de områden som motionen behandlar ingår.<br />
Trafikkontoret beräknas bli klara med utredningen i slutet av sommaren<br />
<strong>2013</strong>, som ska sedan behandlas av <strong>stad</strong>ens nämnder och bolag. Vid behandlingen<br />
av utredningen kommer lösningar som kan göra trafikflödena smidigare<br />
och effektivare att kunna diskuteras. I samband med detta kommer även<br />
kollektivtrafikens funktion och utformning att kunna ställas i relation till<br />
befintlig trafik. Parallellt pågår också ett utredningsarbete inom landstinget<br />
som ser på möjligheten att upprusta och uppgradera tunnelbanans Hässelbygren<br />
för att den ska klara fler resenärer.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 367
MOTION 35<br />
BOENDEPARKERING<br />
Med referens till Motion 50 och Förbundsstyrelsens svar vid stämman 2011<br />
kan man konstatera att någon förbättring inte synes ha skett. Det som<br />
privatbilisten upplever är att antalet ambassadplatser, handikapplatser och<br />
lastplatser med stoppförbud hela tiden ökar. Avgiften för boendeparkering<br />
ökar utan att någon förbättring sker. Det är ju också lätt att hänvisa till garageplatser<br />
när det inte finns några. De få garageplatser som finns är dessutom<br />
så dyra att de för till exempel en sjuksköterska inte är något alternativ. När<br />
platserna minskar i antal och kostnaden ökar borde man åtminstone se till<br />
att de platser som finns går att använda utan att bilarna förstörs.<br />
Det jag syftar på är Narvavägens mittparkering. Alla bilar står under träd.<br />
Träden är också tillhåll för den alltmer växande kolonin av kajor som skaffat<br />
sig ovanan att övervintra och dessutom gärna sitta i träden. Uppenbarligen<br />
vill alla sitta i samma träd eller i alla fall nära varandra. Utan hänsyn till<br />
bilarna låter de sin träck falla till marken. Resultatet kan då bli som framgår<br />
av bifogad bild tagen i Narvavägen april <strong>2013</strong>.<br />
Vad skall man då göra åt detta? Som jag ser det finns det tre alternativ.<br />
1. Ta död på alla kajor,<br />
2. Hugg ner alla träd, eller<br />
3. Inför gratis parkering i Narvavägen så att man kan stå där på egen risk.<br />
Som det nu är kan det inte fortsätta. Trafikkontoret/Gatukontoret bör snarast<br />
ta fram en plan på hur problemet skall åtgärdas.<br />
Boendeparkering innebär att det är en städnatt i veckan d.v.s. man kan stå<br />
sex nätter utan att flytta bilen. Om man är bortrest en vecka är det problem.<br />
Vid ett sådant tillfälle ringde jag Trafikkontoret för att fråga var i <strong>stad</strong>en det<br />
finns långtidsparkering. Det finns ingen i inner<strong>stad</strong>en utan jag blev hänvisad<br />
till infartsparkeringarna. Om man betalar boendeparkering måste man<br />
även kunna långtidsparkera i inner<strong>stad</strong>en. Denna möjlighet fanns tidigare på<br />
Strandvägskajen men är numera borttagen.<br />
368<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Det är lätt att, som i motionssvaret 2011, säga att man har ambitionen att<br />
förbättra parkeringsmöjligheterna men när får vi se det leda till handling.<br />
Med hänvisning till ovanstående yrkar jag att stämman beslutar<br />
att1 ge ansvarigt borgarråd i uppdrag att snarast göra Narvavägen<br />
träckfritt samt<br />
att2 ge ansvarigt borgarråd i uppdrag att snarast ordna plats för långtidsparkering<br />
i centrala Stockholm.<br />
Hugo Nordenfelt, Oscar Södra<br />
Bilaga: Narvavägen, april <strong>2013</strong><br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 369
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 35<br />
Vid sidan av utbyggd kollektivtrafik utgör bilens roll i <strong>stad</strong>en en viktig utmaning.<br />
Bilen är och förblir en viktig frihetsmaskin för människor och dess<br />
betydelse för resor och transporter ska inte underskattas. Dock finns det skäl<br />
att se kritiskt på bilen i en stor<strong>stad</strong> som Stockholm.<br />
Stockholm är en av de snabbast växande regionerna med en befolkningsökning<br />
på uppemot 40 000 personer per år. Detta medför fantastiska möjligheter<br />
i termer av tillväxt och jobbtillfällen, men också utmaningar med ökad<br />
trängsel och miljöpåverkan. Detta ställer också krav på att vi ser över hur vi<br />
lever, rör oss och verkar i vår <strong>stad</strong>.<br />
Förbundsstyrelsens inställning är att vi måste arbeta för en <strong>stad</strong> som underlättar<br />
för stockholmarna i vardagen. Vår <strong>stad</strong> är idag på många håll byggd<br />
med bilen som ett måste, vilket inte är en hållbar modell för framtiden. Det<br />
är viktigt både för vår miljö och för att minska trängselsituationen att vi värnar<br />
om vårt gemensanna gatuutrymme och använder det på allra bästa sätt.<br />
Vi behöver därmed verka för ett Stockholm där färre tar bilen till förmån för<br />
andra transportmedel, men också där bilens utrymme i gatumiljön minskas<br />
till förmån för parkeringsgarage.<br />
Med detta sagt anser förbundsstyrelsen att det är viktigt att Stockholm Parkering<br />
arbetar aktivt för att öka tillgängligheten till garage som ett alternativ<br />
till gatuparkering och att dessa ska erbjuda möjlighet både till korttids- och<br />
långtidsparkering.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
370<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 36<br />
STOCKHOLM STAD SKALL UNDERLÄTTA FÖR BILPOOLS-<br />
UTVECKLINGEN<br />
Stockholm växer och trafiken ökar. Kommunen är öppen för att sänka sina<br />
p-behovstal. Vi har också börjat prata om s.k. t-tal, dvs avstånd till kommunala<br />
färdmedel från bo<strong>stad</strong>.<br />
Vid uppförandet av Hammarby Sjö<strong>stad</strong>, beräknade man med 1,5 bil per<br />
hushåll. Färre bilar, en väl utbyggd kollektivtrafik bidrar också till en bättre<br />
miljö. Genom att utöka användandet av bilpooler och utöka parkerings/<br />
uppställningsplatser kan vi få större flexibilitet, bra komplement till kollektivtrafiken<br />
och fler bilsnåla områden.<br />
I Hammarby Sjö<strong>stad</strong> har integrationen mellan bilpoolsföretaget och <strong>stad</strong>sdelen<br />
fungerat bra. Projektet påbörjades år 2000 och år 2006 delade ca 360<br />
hushåll på cirka 30 bilar. Detta jämfört med att hushållen skulle innehaft<br />
175 bilar enligt det planerade p-talet 0,5 per hushåll.<br />
Bilarna i bilpoolen är miljövänliga då de är högst tre år gamla och är så<br />
klart miljöbilar. Det krävs dock av bilpoolsföretagen är att de är tillräckligt<br />
stora för att kunna tillgodose de krav som kunderna har. Det ska erbjudas<br />
tillräckligt många bilar på plats, alternativt att fler bilar finns tillgängliga<br />
inom ett rimligt avstånd. Servicen hos privata bilpoolsföretag är lockande<br />
eftersom kunden endast betalar för den tid de använder bilen. I Berlin och<br />
Amsterdam är det vanligt att se bilpoolsbilar i gatubilden. Detta borde vara<br />
en vanlig syn hos oss också.<br />
Jag föreslår att förbundsstämman beslutar<br />
att <strong>stad</strong>en i så många fall som möjligt i exploateringsavtalen tar upp<br />
1<br />
bilpoolsfrågan för att få igång en diskussion med byggherren, då<br />
kommunen inte har möjlighet att ställa juridiskt bindande krav på<br />
bilsnåla åtgärder. Kommunen har då möjlighet att föra in dessa<br />
paragrafer av frivillig karaktär.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 371
att 2<br />
att 3<br />
att 4<br />
att 5<br />
att 6<br />
372<br />
kommunen upplåter mark för avställningsplatser/parkeringsplatser<br />
på centrala platser för att bilpoolsföretag skall kunna upplåta sina<br />
bilar för ett enkelt och bekvämt utnyttjande för allmänheten.<br />
kommunen underlättar för fler företag inom bilpoolsbranschen att<br />
etablera sig. Idag finns det två svenska kommersiella bolag, City<br />
Car Club och Sunfleet Carsharing. Dessa olika bolag skall vara<br />
fullgoda alternativ för medborgaren för att denne skall kunna välja<br />
bort att ha en egen bil.<br />
kommunen genom marknadsförings-/informationsinsatser höjer<br />
kunskapsnivån bland de boende om bilpooler, så att dessa blir ett<br />
naturligt alternativ till att ha en egen bil. Marknadsföring via kol-<br />
lektivtrafikens kanaler är här en framgångsfaktor.<br />
erbjuda rejält med parkeringsfickor i <strong>stad</strong>en där parkering endast<br />
få ske med bilpoolsbil. Speciella trafikskyltar sätts här upp för att<br />
visa att parkering är förbjuden för andra bilar än bilpoolsbilar, s k<br />
skräddarsydda anvisningar.<br />
etablera samarbete mellan kollektivtrafik och bilpool för att få en<br />
win-win-situation. Kollektivtrafiken får fler resenärer ju fler som är<br />
med i bilpoolen, och bilpoolerna får tillgång till ett stort kundunderlag.<br />
Anne-Christine Carlberg, Hedvig Eleonora<br />
Källa:<br />
Kartläggning av bilpoolssamarbeten – goda exempel i Europa och Nord-<br />
amerika<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 36<br />
Förbundsstyrelsen ställer sig försiktigt positiv till bilpoolernas funktion och<br />
ser gärna en fortsatt utveckling. Det är bra att människor är försiktiga både<br />
med sin egen ekonomi och med vår gemensamma miljö genom att minska<br />
på onödigt bilåkande. Bilpooler är därför en intressant del i att underlätta för<br />
en mer miljövänlig och ekonomisk livsstil.<br />
Det är samtidigt viktigt att understryka att det hittills inte har bevisats att<br />
bilpooler är en effektiv åtgärd för att minska trängsel eller klimatutsläpp. Det<br />
finns för närvarande inte några entydiga eller starka belägg för att bilpooler<br />
har några dramatiska effekter på bilåkandet och utsläppen. Eftersom Sverige<br />
är ett av de mest ambitiösa <strong>län</strong>derna i världen vad gäller klimat är det viktigt<br />
att säkerställa att de åtgärder vi vidtar har bästa möjliga effekt för miljön.<br />
Förbundsstyrelsen tycker även att det är tvivelaktigt om <strong>stad</strong>en ska upplåta<br />
mark åt privata företag. Det kommunala självstyret måste värnas. Till detta<br />
kan även tilläggas att frågan om subventionering av bilpooler har behandlats<br />
i en interpellationsdebatt i riksdagen. Där var det tydligt från regeringens<br />
sida att bilpooler inte bör ha statsstöd eller kommunsubventioner. Därav bör<br />
det inte vara kommunens uppgift att verka för bilpoolsföretagen i sådan utsträckning<br />
som motionen föreslår. Däremot kan vi önska att bilpoolerna blir<br />
fler och utvecklas tack vare en ökad efterfrågan och drivkrafter från företagen<br />
själva att expandera.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 373
MOTION 37<br />
GRATIS CYKEL SKA INGÅ I SL-KORTET<br />
Kollektivtrafiken erbjuder bekväma och snabba resor för ett stort antal människor.<br />
Dock ökar antalet invånare i Stockholm drastiskt och därför behöver<br />
kollektivtrafiken förbättras och bli ännu smidigare. Än större valfrihet och<br />
ett grönt alternativ är att lånecykel erbjuds inom SL-kortet.<br />
Stockholmare skall kunna ta T-banan till Fridhemsplan, byta till lånecykel<br />
och köra till Gullmarsplan och tex använda cykeln för kortare färder för att<br />
kanske göra kvällsärende. Genom att möjliggöra sådana här trafiklösningar<br />
skapar vi flexibilitet och miljövänliga alternativ. Att cykla ska vara ett naturligt<br />
sätt att sig fram och är också ett sätt att få ökad friskvård i Stockholm.<br />
Jag föreslår att förbundsstämma Stockholm <strong>stad</strong> beslutar<br />
att släppa in fler leverantörer på lånecykelmarknaden i Stockholm<br />
1<br />
utöka antalet uppställnings och avlämningsplatser för lånecyklar<br />
att 2<br />
Anne-Christine Carlberg, Hedvig Eleonora<br />
374<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 37<br />
Kollektivtrafiksystemet i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> består av<br />
ett sammanhållet system av flera olika trafikslag. De senaste åren har <strong>stad</strong>en,<br />
landstinget och övriga kommuner arbetat systematiskt för att öka både<br />
antalet infarts- och cykelparkeringar i anslutning till kollektivtrafiken för att<br />
underlätta hela resan.<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> kommer att fram till 2018 satsa 1 miljard kronor för att<br />
bygga ut infrastrukturen för cykling i <strong>stad</strong>en. Genom cykelmiljarden genomförs<br />
cykelplanen och cykeln som transportmedel prioriteras upp väsentligt.<br />
Cykelleder som binder ihop <strong>stad</strong>ens olika delar och cykelstråken mellan<br />
kommunerna utgör ryggraden i denna satsning. Samtidigt deltar <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> aktivt i arbetet med den regionala cykelplanen för att underlätta<br />
cyklingen i hela <strong>län</strong>et.<br />
I <strong>stad</strong>ens centrala delar finns redan ett utbyggt lånecykelsystem, Stockholm<br />
City bikes, som även kan nyttjas genom att köpa till tjänsten på SL Access.<br />
Sammantaget arbetar <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> aktivt för att öka cyklingen och förekomsten<br />
av lånecykelsystem tillsammans med bland andra landstinget och<br />
övriga kommuner.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 375
MOTION 38<br />
FÖRBÄTTRA SNÖRÖJNING OCH HALKBEKÄMPNING PÅ<br />
STOCKHOLMS TROTTOARER OCH GÅNGSTIGAR I AN-<br />
SLUTNING TILL FASTIGHETER<br />
Stockholm <strong>stad</strong>, genom Trafikkontoret, ansvarar för vinterväghållning på gator,<br />
torg, gång-och cykelbanor. Genom en överenskommelse mellan Trafikkontoret<br />
och Fastighetsägarna Stockholm <strong>stad</strong> ska Fastighetsägarna (de som<br />
är anslutna till Fastighetsägarna Stockholm) inom <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong>s upplysa<br />
sina medlemmar om deras ansvar för den snö som ligger på respektive ägares<br />
fastighetstak, samt för det dagvatten som leds från fastigheten och kan orsaka<br />
isbildning på gångbana.<br />
Under december månad 2012 snöade det ymnigt, vilket gjorde att snöröjning<br />
i Stockholm inte hanns med och situationen blev mycket besvärlig.<br />
Under en vecka kom ca 5000 klagomål in till Trafikkontoret. Trottoarerna<br />
gick inte att använda så folk fick gå på gatan, speciellt svårt var det för de<br />
som gick med barnvagnar och för äldre personer.<br />
För att förbättra situationen inför nästkommande vinter föreslår vi att ansvaret<br />
för snöröjning och halkbekämpning delegeras till fastighetsägare och<br />
deras hyresgäster, på liknande sätt som vid snöskottningen på taken. Restaurangägare<br />
och butiksägare i gatuplan borde vara betjänta av att deras kunder<br />
och gäster lätt kan komma in i lokalerna även när det snöar och är halt.<br />
Vi föreslår att förbundsstämman beslutar<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i Stockholm <strong>stad</strong> och dess kommunfullmäktigegrupp<br />
1<br />
verkar för att fastighetsägare blir ansvariga för snöröjning och halkbekämpning<br />
på trottoarer och gångstigar runt sin fastighet.<br />
Elisabeth Collijn, Maria<br />
Med godkännande och stöd från styrelsen Mariamoderaterna<br />
376<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 38<br />
Det är viktigt att underhållet av <strong>stad</strong>ens gatu- och vägnät fungerar på ett bra<br />
sätt. Speciellt under vintermånaderna då vi har både snö och is att förhålla<br />
oss till här uppe i norr. Ett samlat ansvar för underhållet bör därför ligga<br />
kvar hos <strong>stad</strong>en. Det vore förödande ifall ett samlat ansvar blev uppsplittrat<br />
på flera huvudmän med stor risk för en krånglig ansvarsfördelning som<br />
säkerligen också skulle mynna ut i diskussioner om både finansiering och<br />
gränsdragningsproblematik.<br />
Den decemberdag som motionärerna åsyftar rådde extrem väderlek. Snöröjning<br />
och halkbekämpning hade hög prioritet men <strong>stad</strong>en fokuserade på att<br />
röja de större vägarna och gatorna i ett första steg för att viktiga samhällsfunktioner<br />
såsom kollektivtrafiken och sjuktransporter kunde upprätthållas.<br />
Idag ser vi redan skrämmande exempel på hur en del fastighetsägare inte tar<br />
sitt ansvar för röjning av tak och istappar. Däremot är det viktigt att <strong>stad</strong>en<br />
drar lärdom av detta och att snöröjning och halkbekämpning är högprioriterade<br />
områden inför kommande vintrar.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 377
MOTION 39<br />
SNÖRÖJNING IGEN<br />
Stockholm har ju de senaste åren fått mycket snö och snöröjningen, särskilt<br />
den i den södra ytter<strong>stad</strong>en har fungerat uselt på gator och torg. Däremot<br />
har snöröjningen, åtminstone på den del som Farsta Stadsdelsförvaltning<br />
haft ansvar för, fungerat utmärkt vad gäller parkvägar och cykelbanor. Detta<br />
är till stort gagn för personer med barnvagn, personer, ofta äldre med rulllatorer<br />
och för cyklister.<br />
Alla bilar har vinterdäck för att kunna ta sig fram i snö och många nya bilar<br />
har fyrhjulsdrift och tar sig ganska enkelt fram i snö. Däremot är det mycket<br />
jobbigt för personer med barnvagn eller rullator att ta sig fram på oröjda<br />
trottoarer, också för de flesta andra gångtrafikanter och kollektivresenärer<br />
är det ibland förenligt med livsfara att ta sig fram på en oröjd och osandad<br />
trottoar eller över en refug. Ofta måste gångtrafikanter ta sig över höga vallar<br />
med rullator och barnvagnar. Många gånger är det enklare att gå på gatan,<br />
och därför går man där, med risk för liv och lem.<br />
Som det nu är röjs gatan först och lämnar höga snövallar, särskilt i korsningar.<br />
I Karlskoga bestämde man sig för att röja trottoarer och busshållplatser<br />
före gator och vägar. Denna förändring gav inga ökade utgifter.<br />
Vår önskan är att utöka <strong>stad</strong>sdelarnas ansvar – och därmed följande budget<br />
– till att också omfatta snöröjning av trottoarer och busshållplatser. Detta<br />
skulle också innebära att entreprenörer med mindre muskler skulle få en<br />
chans att konkurrera med PEAB och andra stora företag, som dessutom ofta<br />
inte har lokalkännedom.<br />
Därför föreslår vi att förbundsstämman ger <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong>shus i uppdrag<br />
att att överföra ansvar och budget för snöröjning av trottoarer och<br />
1<br />
busshållplatser till <strong>stad</strong>sdelsförvaltningarna.<br />
Styrelsen för Farstamoderaterna<br />
Lisbeth Crabo Ljungman<br />
Ordförande<br />
378<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 39<br />
Det är viktigt att underhållet av <strong>stad</strong>ens gatu- och vägnät fungerar på ett bra<br />
sätt. Speciellt under vintermånaderna då vi har både snö och is att förhålla<br />
oss till här uppe i norr. Ett samlat ansvar för underhållet bör därför ligga<br />
kvar hos <strong>stad</strong>en. Det vore förödande ifall ett samlat ansvar blev uppsplittrat<br />
på flera huvudmän med stor risk för en krånglig ansvarsfördelning som<br />
säkerligen också skulle mynna ut i diskussioner om både finansiering och<br />
gränsdragningsproblematik.<br />
Däremot är det viktigt att <strong>stad</strong>en och <strong>stad</strong>sdelarna har ett nära samarbete för<br />
att underhållet av gatu- och vägnätet ska fungera på ett bra sätt. <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> arbetar hårt för att förbättra framkomligheten för bland annat kollektivtrafiken<br />
och det innefattar ju givetvis att snöröjning och halkbekämpning<br />
också fungerar. Därför är det viktigt att <strong>stad</strong>en drar lärdom av detta och att<br />
snöröjning och halkbekämpning är högprioriterade områden inför kommande<br />
vintrar.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 379
MOTION 40<br />
BUSS 62<br />
SL:s buss 62 som går mellan Rindögatan och Fredhäll har framkomlighetsproblem<br />
på Erik Dahlbergsgatan på grund av 4 parkeringsfiler, 2 på vardera<br />
sidan. Under 8 dagar i vintras gick 62:an inte upp till ändhållplatsen Rindögatan<br />
utan vände på Valhallavägen och körde tillbaka mot Fredhäll.<br />
Jag föreslår att förbundsstämman besluta<br />
att Trafikkontoret tar bort en parkeringsrad i vardera riktningen på<br />
1<br />
Rindögatan eller<br />
att SL sätter in en minibuss som kör Valhallavägen – Rindögatan tur<br />
2<br />
och retur när man inte kan köra med den ordinarie bussen upp för<br />
Rindögatan.<br />
Marianne Soop, Gärdet<br />
380<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 40<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> har under 2012 lanserat en Framkomlighetsstrategi som<br />
syftar till att öka framkomligheten i <strong>stad</strong>ens gatu- och vägnät och prioritera<br />
kollektivtrafiken framför annan trafik. Ju fler som åker kollektivt desto<br />
mindre trängsel på våra gemensamma gator och vägar. Därför kommer det<br />
fortsatta arbetet med <strong>stad</strong>ens Framkomlighetsstrategi att titta på den här<br />
typen av frågor där parkerade bilar i större utsträckning än idag bör parkeras<br />
i garage och inte <strong>län</strong>gs med <strong>stad</strong>ens gator och vägar. <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> har<br />
också höjt boendeparkeringen som ett led i detta arbete.<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting har ett nära samarbete vad<br />
gäller att öka det kollektiva resandet och arbetar tillsammans för att öka<br />
framkomligheten och tillgängligheten vid buss- och spårvagnshållplatser.<br />
Därför är det viktigt att <strong>stad</strong>en också följer upp trafiksituationen för att kollektivtrafiken,<br />
främst busstrafiken, prioriteras i hela inner<strong>stad</strong>en i enlighet<br />
med bland annat Framkomlighetsstrategin.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 381
MOTION 41<br />
MILJÖN FÖR RESENÄRER VID GULLMARSPLAN<br />
Stockholm växer, inte minst har många nya bostäder byggts i de södra<br />
<strong>stad</strong>sdelarna och fler kommer att byggas. Stora delar är relativt välförsedda<br />
med kollektiva färdmedel även om det är mycket trångt vid rusningstiderna<br />
och något måste göras åt detta snart så att resandet vid alla tidpunkter blir<br />
bekvämt för skattebetalarna. <strong>Moderaterna</strong> vill att allt fler väljer att åka kollektivt,<br />
vilket manifesteras i bl.a. införandet av trängselavgifter och höga<br />
parkeringsavgifter inom <strong>stad</strong>en.<br />
Eftersom <strong>Stockholms</strong> tunnelbanesystem är stjärnformat finns ett antal knutpunkter<br />
där många måste byta för att nå sin destination. En sådan viktig<br />
knutpunkt är Gullmarsplan. Gullmarsplan är en plats där många resenärer,<br />
45 000 en normal vinterdag 20 , byter färdmedel eller färdriktning från/till<br />
exempelvis:<br />
• Pendeltågen från Årstaberg mot Södertälje<br />
• Tyresö, Haninge och Nynäshamn kommuner<br />
• Skarpnäck <strong>stad</strong>sdelsområde<br />
• Vantör <strong>stad</strong>sdelsområde<br />
• Enskede-Årsta <strong>stad</strong>sdelsområde<br />
• Farsta <strong>stad</strong>sdelsområde<br />
• Globenområdet med den nya arenan<br />
• Hammarby Sjö<strong>stad</strong><br />
• Hela Årsta-området<br />
De tre gröna tunnelbanelinjerna sammanfaller vid Gullmarsplan, liksom<br />
tvärbanan och en stor mängd bussar. Det är förhållandevis få resenärer som<br />
startar sin resa vid Gullmarsplan. Gullmarsplan är en viktig knutpunkt för<br />
många resenärer och platsen kommer att bli än mer bela<strong>stad</strong> framgent.<br />
Knutpunkten Gullmarsplan måste fungera bättre på såväl kort som lång sikt!<br />
Vi har kunnat identifiera följande förbättringsområden:<br />
Vid de norrgående och södergående plattformarna, som är separerade, möts<br />
20 http://sl.se/Global/Pdf/Rapporter/Fakta%20om%20SL%20och%20<strong>län</strong>et%202011.pdf<br />
382<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
avstigande och tillkommande passagerare i en mycket trång trappa med en<br />
enda uppåtgående rulltrappa (som ibland är trasig). Detta är en stor olycksrisk.<br />
Resenärerna som kommer med bussar framför stationen eller från tvärbanan<br />
och som ska fortsätta söderut korsar resandeströmmen som kommer från<br />
bussarna på baksidan av stationen och som ska fortsätta norrut.<br />
När det kommer in två eller flera bussar med trafikanter som ska norröver<br />
blir det kö till de få spärrar som är öppna för dessa passagerare.<br />
Det finns en hel del som kan göras för att underlättas för trafikanterna<br />
på kort sikt, men på lite <strong>län</strong>gre sikt måste hela planeringen på och kring<br />
Gullmarsplan som knutpunkt ses över, särskilt med tanke på den nya arenan<br />
och på utbyggnaden av Slakthusområdet. Översynen bör därtill ske i samråd<br />
med <strong>stad</strong>sdelarna i Söderort.<br />
Vi yrkar därför på att förbundsstämman beslutat<br />
att ge <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> Läns Landsting och <strong>Moderaterna</strong> i<br />
1<br />
<strong>Stockholms</strong> Stadshus i uppdrag, i samförstånd med <strong>Moderaterna</strong> i<br />
<strong>stad</strong>sdelarna Farsta, Skarpnäck, Enskede Årsta och Vantör,<br />
att på kort sikt ta fram en lösning så att resandeströmmarna inte<br />
2<br />
korsar varandra vid Gullmarsplan samt att köbildningen (vid<br />
högtrafik) vid spärrarna mot norrgående trafik försvinner, exempelvis<br />
genom att under rusningstid helt öppna spärrarna. De<br />
flesta har initierat sin resa på annan plats och därför redan använt<br />
ex. sitt månadskort eller resekassa, samt<br />
att planera för att Gullmarsplan, på medellång sikt klarar att på ett,<br />
3<br />
för trafikanterna bra och bekvämt sätt, fungera som en knutpunkt<br />
för resenärer som behöver byta färdriktning för att nå sin destination.<br />
Farstamoderaternas styrelse,<br />
Lisbeth Crabo Ljungman<br />
Ordförande<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 383
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 41<br />
Inflyttningen till <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och till övriga <strong>län</strong>et är rekordstor. Samtidigt<br />
som det är fantastiskt att så många människor väljer att arbeta och bo<br />
i vår region så ställer det stora krav på både en utbyggd och moderniserad<br />
infrastruktur och kollektivtrafik. Ett ökat kollektivt resande är den i särklass<br />
största miljöinsatsen <strong>stad</strong>en och <strong>län</strong>et kan verka för samtidigt som det minskar<br />
trängseln på våra gemensamma vägar.<br />
Sedan 2006 har <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting gjort historiska<br />
investeringar i både ny och moderniserad infrastruktur och kollektivtrafik.<br />
Andelen kollektivtrafikresenärer fortsätter också att öka i snabbare<br />
takt än befolkningsökningen, vilket är glädjande. Det ställer dock stora krav<br />
på ett välfungerande samarbete mellan <strong>stad</strong>en, landstinget och <strong>län</strong>ets övriga<br />
kommuner. Därför är det viktigt att <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s<br />
landsting fortsätter att ha ett nära samarbete för att följa utvecklingen i<br />
<strong>stad</strong>en och <strong>län</strong>et för att se vilka behov som finns och hur vi på bästa sätt löser<br />
dessa tillsammans.<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s landsting har under de senaste åren rustat upp flera viktiga<br />
kollektivtrafikknutpunkter tillsammans med berörda kommuner för att öka<br />
kapaciteten och tillgängligheten vid knutpunkterna men också för att öka<br />
trivseln och tryggheten bland resenärerna. Gullmarsplan är en central och<br />
viktig knutpunkt och kommer att vara det även framgent. Inte minst med<br />
tanke på den planerade för<strong>län</strong>gningen av Tvärbanan från Sickla Udde till<br />
Sickla station. Därför ska Gullmarsplan även i framtiden vara en effektiv och<br />
tillgänglig knutpunkt som är rätt dimensionerad och utformad.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
384<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 42<br />
VÄG 73, NYNÄSVÄGEN<br />
Bebyggelsen <strong>län</strong>gs Nynäsvägen i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> har i de flesta fall funnits<br />
långt innan Nynäsvägen blev Väg 73.<br />
Idag är Nynäsvägen en av de mest trafikerade infartslederna in mot Stockholm<br />
med mycket tung trafik, och mer lär det bli med ny bebyggelse söderut<br />
och med den nya storhamnen i Nynäshamn. Efter många års diskuterande<br />
håller man äntligen på att vid vissa delar bygga ett bullerplank, som förhoppningsvis<br />
är klart åtminstone till valet 2014 – vi som åker där är inte imponerade<br />
av arbetstakten. <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> har därmed, äntligen, tagit ett visst<br />
ansvar för att dämpa det buller som å<strong>stad</strong>koms på den vägsträcka som man<br />
har ansvar för.<br />
Längre söderöver, men fortfarande inom <strong>Stockholms</strong> Stad, är det Trafikverket<br />
som har ansvar för vägen. Trafikverket vill inte ta i frågan och svarar<br />
otrevligt på brev.<br />
I <strong>Stockholms</strong> översiktsplan – Promenad<strong>stad</strong>en, kan man bl.a. läsa om Nynäsvägen:<br />
”Nynäsvägens kraftiga trafik utgör ett hinder för att utveckla området. Det är<br />
nödvändigt att ta hand om de stora och komplicerade trafikstörningarna som<br />
trafikapparaten å<strong>stad</strong>kommer” ….. ”och att bryta den kraftiga barriäreffekten”.<br />
Hastighetsgränsen på 70 km/tim är det få som håller. Antalet tunga fordon<br />
som å<strong>stad</strong>kommer lågfrekvent och farligt ljud har ökat och kommer att öka,<br />
liksom nedfallet av dammpartiklar, PM10 och annat som inte är nyttigt att<br />
inandas, särskilt inte för barn.<br />
Därför är det angeläget att <strong>stad</strong>en redovisar bullernivåerna; både dBA och<br />
lågfrekvent ljud, dBC, samt dammpartiklar och PM10 och annat särskilt vid<br />
Kvickentorpsskolans bollplan, som gränsar till Nynäsvägen och som frekventeras<br />
av skolbarn. Förr eller senare måste något göras åt Nynäsvägen för<br />
att det ska bli möjligt att hantera all nuvarande och kommande trafik, som<br />
genereras av nya bostäder och industriområden inom och utanför <strong>stad</strong>en.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 385
På kort sikt skulle det vara möjligt att sänka hastigheten till 60 och sätta upp<br />
fartkameror.<br />
Vi yrkar att stämman ger <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> i uppdrag<br />
att tillsammans med relevanta myndigheter<br />
att Se till att hastigheten på Nynäsvägen, inom <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> sänks<br />
1<br />
och att en effektiv övervakning sker<br />
att Verka för att Nynäsvägen kommer upp på agendan och att en<br />
2<br />
planering för en lösning av ovan nämnda och ytterligare problem<br />
finns inom två år<br />
att Se till att omedelbart mäta relevant buller och relevant ned-<br />
3<br />
smutsning vid Kvickentorpsskolans bollplan samt rapportera till<br />
Farsta <strong>stad</strong>sdelsnämnd<br />
För Farstamoderaternas styrelse<br />
Lisbeth Crabo Ljungman<br />
Ordförande<br />
386<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 42<br />
Trafiksäkerheten är ett prioriterat område och det är viktigt att hastighetsbegränsningar<br />
och trafikregler följs av bilisterna. Det är Trafikkontorets<br />
uppdrag att besluta om hastighetsbegränsningar och trafikövervakning är en<br />
polisärfråga. Buller och luftkvalitet mäts kontinuerligt inom <strong>stad</strong>en av Miljöförvaltningen.<br />
Bullernormer från spår- och vägtrafik har skärpts nationellt<br />
vilket gör att det är viktigt att bullernivåer mäts och att bullerreducerande<br />
åtgärder sätt in där det är nödvändigt. Arbetet bör följas upp kontinuerligt<br />
särskilt med tanke på den stora inflyttningen i vår region och det aktuella<br />
området.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 387
MOTION 43<br />
KAN EN PERSON SOM GJORT SIG SKYLDIG TILL SEXU-<br />
ELLT ÖVERGREPP MOT BARN, ELLER MÖRDAT SITT BARNS<br />
ANDRA FÖRÄLDER ANSES LÄMPLIG SOM VÅRDNADS-<br />
HAVARE?<br />
Är det rimligt att de som klarat av sitt straff, blivit fria, skall kunna fortsätta<br />
som vårdnadshavare, i nya förhållanden? De har avtjänat sitt straff, men har<br />
de också under fängelsetiden förändrats/rehabiliterats på ett sådant sätt så att<br />
de klarar av att vara vårdnadshavare?<br />
Somliga menar att en straffad har sonat sitt brott och ej skall straffas mer.<br />
Med det resonemanget utsätts barn för risk att åter drabbas. Här behöver<br />
samhället träda in och utreda om den tidigare straffade personen är redo att<br />
vara vårdnadshavare. Jag tänker på de personer som gjort sig skyldiga till de<br />
brott som omnämns i rubriken. Den straffade skall givetvis helst inte drabbas<br />
mer, och alla har rätt till en andra chans, men för barnets bästa, behövs<br />
denna prövning!<br />
Några exempel ger perspektiv.<br />
1. En vårdnadshavare tillika fader dömdes till åtta års fängelse för grov<br />
våldtäkt och sexuellt utnyttjande av minderårig. Fadern blev i detta fall<br />
fråntagen vårdnaden. Efter avtjänat straff, åtta års fängelse, flyttar han<br />
till annan ort och får två nya barn. Där förgriper han sig på ett av barnen.<br />
Det visade sig att socialtjänsten inte haft kännedom om att vårdnadshavaren<br />
tidigare blivit dömd för ett mycket grovt brott. Det måste<br />
för barnens bästa, och för socialtjänsten, finnas en grundläggande rutin<br />
som fångar upp de fall där det framgår att en presumtiv vårdnadshavare<br />
blivit dömd för ett mycket grovt brott.<br />
2. Fadern sitter i fängelse, efter att inför barnen ha dödat barnens mor.<br />
Fadern är fortfarande barnens vårdnadshavare. Utredningen om vårdnadshavarskapet<br />
tar för lång tid. Under kapitel 5 artikel 31 skriver<br />
Barnombudsmannen bland annat att lagen behöver ses över avseende<br />
vårdnadshavare som blir ensam vårdnadshavare, efter att ha dödat den<br />
andra vårdnadshavaren. Och skriver vidare att ”Barnens bästa måste<br />
alltid gå före mördarens föräldrarätt”.<br />
388<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
3. De personer som vill adoptera får gå igenom en utredning. Samhället<br />
vill veta att barnet blir väl omhändertaget. Det finns ingen anledning att<br />
skilja på utredningen om var och hur adoptivbarn hamnar, och de barn<br />
jag syftar på!<br />
4. Om en person blir av med sin jaktlicens beroende på exempelvis jakt vid<br />
fel tidpunkt och denne person försöker köpa ett nytt vapen i en annan<br />
landsända så går inte det. När vapenhandlaren skall registrera köpet,<br />
så krävs tillstånd från polisen. Ett sådant tillstånd kommer inte! Här<br />
används givetvis belastningsregistret!<br />
Eftersom en skärpning gjorts i lagstiftningen när det gäller att skydda<br />
barns ekonomi, 2009-01-01, så är det på sin plats att det även sker en<br />
skärpning i lagstiftningen gällande vårdnaden av barn. Migrationsverket<br />
vill nu att de män som hämtar hem kvinnor från exempelvis Thailand,<br />
skall granskas i belastningsregistret. De som vill arbeta inom barnomsorgen<br />
måste genom belastningsregistret visa att de inte tidigare är dömda<br />
för bl.a. pedofili, för att få anställning.<br />
5. Enligt artikel 3. i Barnkonventionen ska barnens bästa komma i främsta<br />
rummet vid alla åtgärder som rör barnet. I artikel 19 åläggs konventionsstaterna<br />
att vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda barnet mot<br />
alla former av fysiskt våld, skada, övergrepp innefattande sexuella övergrepp,<br />
misshandel, utnyttjande med mera medan barnen är i föräldrarnas,<br />
den ena förälderns, vårdnadshavares eller annan persons vård.<br />
En vårdnadshavare skall visa omsorg om barnet, samt ansvara för barnets<br />
personliga utveckling. De personer som här åsyftas har gjort sig skyldiga till<br />
så grova brott som mord av barns moder eller förgripit sig sexuellt på sitt<br />
barn! Enligt Barnkonventionen har ett barn rätt till sin förälder. Frågan blir...<br />
har en förälder alltid, under alla omständigheter, rätt till sitt barn?<br />
Socialförsäkringsminister Ulf Kristersson har i ett visst sammanhang skrivit<br />
att ”Barns rätt till kapabla föräldrar, måste gå före föräldrars rätt till sina<br />
barn, när detta inte kan förenas.”<br />
Med hänvisning till ovanstående yrkar jag att förbundsstämman<br />
beslutar<br />
att 1<br />
överlämna motionen till den moderata socialkommittén och den<br />
moderata justitiekommittén i riksdagen, med uppdraget att inten-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 389
att 2<br />
att 3<br />
390<br />
tionerna i Barnkonventionen speglas i aktuell lagstiftning, så att<br />
större skydd skapas för barnen i de situationer som beskrivits ovan.<br />
moderaterna i olika fora och instanser verkar för att en utredning<br />
görs i syfte att klargöra huruvida det är lämpligt att den vårdnadshavare<br />
som mister sitt vårdnadshavarskap under fängelsetiden, på<br />
grund av grova brott inom familjen, återgår i rollen som vårdnadshavare,<br />
efter avtjänat fängelsestraff.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n bifaller motionen och tar den som sin egen till<br />
Partistämman.<br />
Börje Häggman, Kungsholmsföreningen<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 43<br />
Motionären tar upp ett ämne som fått en hel del uppmärksamhet den senaste<br />
tiden. Media har beskrivit situationer där en far som mördat sitt barns<br />
mor har fått behålla vårdnaden om barnet. Likaså finns exempel på föräldrar<br />
som dömts för övergrepp mot sina barn, men som efter avtjänat straff fått<br />
behålla vårdnaden, vilket i några uppmärksammade fall har lett till fortsatta<br />
övergrepp. Motionären refererar ett sådant fall.<br />
Lagstiftningen säger att om en förälder dör blir den andra automatiskt<br />
vårdnadshavare, men tingsrätten kan på talan av socialnämnden föra över<br />
vårdnaden på en särskilt utsedd vårdnadshavare, om föräldern har gjort sig<br />
skyldig till försummelse eller brister i omsorgen på ett sätt som medför bestående<br />
fara för barnets hälsa (föräldrabalken 6:7).<br />
Myndigheterna har alltså redan i dag möjlighet att flytta barn från en<br />
förälder som begått den typ av brott motionärerna tar upp. Här har socialnämnderna<br />
ett stort ansvar att göra grannlaga bedömningar och väga in alla<br />
aspekter, givetvis med barnets bästa för ögonen. Varje fall prövas individuellt.<br />
Det pågår just nu ett arbete inom regeringskansliet med denna fråga. Bland<br />
annat har regeringen gett Socialstyrelsen i uppdrag att kartlägga i vilken<br />
utsträckning och i vilka situationer socialnämnderna tillämpar möjlig¬heten<br />
att väcka talan om vårdnadsöverflyttningar i samband med att den ena föräldern<br />
dödat den andra. Regeringen förbereder också en översyn av 2006 års<br />
vårdnadsreform.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 391
MOTION 44<br />
ÄNDRING AV SOCIALTJÄNSTLAGEN<br />
Nätverket Äldre har i sin målsättning att visa på utvecklingsområden och<br />
uppmärksamma de förutsättningar som gäller för äldre samt även att föreslå<br />
insatser i ett föränderligt samhälle. Vi vill framhäva att alla måste bli sedda<br />
som individer och inte bli sedda som ett kollektiv under någon del av livet.<br />
Våra drömmar om livet och livskvalitet måste få möjlighet att leva till livets<br />
slut.<br />
Socialtjänstlagen 2001:453 i sin nuvarande omfattning är alldeles för omfattande.<br />
Målen i dagens Socialtjänstlag är att på demokratins och solidaritetens<br />
grund främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i<br />
levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. Här saknar vi ett liberalt<br />
perspektiv och vad välfärdstjänster ska tillåtas innehålla utifrån ett individperspektiv<br />
snarare än ett kollektivt synsätt. Vi saknar en tydlig arbetslinje<br />
och den solidaritet som ligger i att alla bidrar utifrån sin förmåga.<br />
Livet som äldre och dess förutsättningar krockar ibland med Socialtjänstlagen.<br />
Det är kommunens socialtjänst som har ansvaret för omsorgen om<br />
äldre. I praktiken sker detta genom biståndsbedömning. Biståndsbedömningen<br />
är i många delar begränsande vilket leder till att individens möjligheter<br />
att själv köpa tilläggstjänster inte är möjlig. Vid hemtjänst måste det gå<br />
att köpa till tjänster utöver de biståndsbedömda tjänsterna. Socialtjänstlagen<br />
försvårar detta. Lagens utformning innebär att individerna fråntas ett eget<br />
ansvar genom att det läggs på det offentliga.<br />
Vi föreslår att biståndsbedömningen i sin nuvarande form avskaffas genom<br />
att Socialtjänstlagen utformas efter moderata värderingar när det gäller<br />
välfärd inom det här området så att det är möjligt att köpa tilläggstjänster<br />
utifrån individers olika behov och livsbetingelser.<br />
Med anledning av ovanstående yrkas att stämman beslutar<br />
att bifalla motionen<br />
1<br />
392<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
att 2<br />
att 3<br />
överlämna motionen till partistämman med uppmaning att skyndsamt<br />
genomföra de föreslagna åtgärderna<br />
motionen översändes till den moderata riksdagsgruppen<br />
Helena Bonnier, Oscar Södra, Lars Edvall, St: Göran, Anita Lundin, Brännkyrka,<br />
Birgitta Persson, Brännkyrka, Ulf Bourker Jacobsson, Oscar Södra, Birgitta<br />
Thulin, S:t Göran, Maria Hagbom, Bromma, Siv Hallqvist, Bromma, Thomas<br />
Linn, Engelbrekt, Thomasine Mannerfelt, Engelbrekt<br />
Nätverket Äldre<br />
Styrelsen för Brännkyrka har ställt sig bakom motionen vid styrelsemöte 20/3-<br />
<strong>2013</strong><br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 393
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 44<br />
Att Nätverket Äldre har arbetat med viktiga frågeställningar om äldre och<br />
<strong>Stockholms</strong> äldreomsorg är glädjande. Denna motion tar upp en central<br />
problematik kring den service och hjälp som <strong>stad</strong>en ska ge människor som<br />
blivit äldre och har ett omsorgsbehov. Dagens biståndsbedömning bör ses<br />
över, för en starkare valfrihet och för att garantera att vårdbehovet alltid ska<br />
så stå i centrum.<br />
Förslagen som tas upp i motionen finns inte som yrkanden, men förbundsstyrelsen<br />
delar motionärernas synpunkter om att tilläggstjänster bör vara<br />
möjligt inom äldreomsorgen, samt att biståndsbedömningen bör ses över.<br />
Med hänvisning till förslagen angående detta i propositionen om äldreomsorg,<br />
föreslår därför förbundsstyrelsen att förbundsstämman besvarar att<br />
satserna 1, 2 och 3.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
394<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 45<br />
AVSKAFFA KRAVET PÅ SAMTYCKE FRÅN STADSDELS-<br />
NÄMNDEN I FAMILJEÄRENDEN<br />
Socialsekreterare utreder om det är möjligt att fastställa vem som är far för de<br />
barn som har hemvist i <strong>stad</strong>sdelen och vars föräldrar inte är gifta med varandra.<br />
Den vanligaste situationen träffar samboförhållanden eller ensamstående<br />
mammor som av olika skäl inte vill uppge faderns identitet. En annan situation<br />
där detta är vanligt är fall där samkönade par har skaffat barn genom att<br />
den ena parten i förhållandet har inseminerats i ett land (ofta Danmark) där<br />
faderns identitet skyddas.<br />
Idag måste politikerna i <strong>stad</strong>sdelsnämnden fatta beslut i dessa frågor. Det<br />
finns inte någon möjlighet enligt socialtjänstlagen att till tjänstemän delegera<br />
befogenhet att fatta sådana beslut på eget ansvar.<br />
Som moderat politiker i <strong>stad</strong>sdelsnämnden har jag svårt att se någon nytta<br />
i eller behov av att få ta del av mammors redogörelser för konceptionstiden<br />
och vilka de har haft – eller inte har haft – sexuellt umgänge med. Idag<br />
kopieras en sådan utredning upp och distribueras till <strong>stad</strong>sdelsnämndens<br />
politiker som underlag inför beslutsfattandet.<br />
Det borde vara fullt tillräckligt att socialsekreterare får göra en utredning –<br />
som kan ligga till beslut i rätten – samt fatta beslut på egen hand utifrån sin<br />
kompetens och med stöd av bemyndigande. Det är olämpligt och ovärdigt<br />
i ett modernt samhälle att involvera politiker i dessa för individen så intima<br />
frågor. Det ligger en unken doft av stigmatisering och utlämnande kring ett<br />
sådant förfarande och vi bör därför snarast se till så att det avskaffas.<br />
Med anledning av ovan föreslår jag att förbundsstämman beslutar<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> ska verka för en lagändring så att<br />
1<br />
politiskt förtroendevalda ges möjlighet att till tjänstemän delegera<br />
beslutsbefogenhet i ärenden om fastställandet av faderskap.<br />
motionen skickas vidare till partistämman<br />
att 2<br />
Monika Lozancic, Katarina<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 395
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 45<br />
De frågor motionären tar upp är komplicerade och viktiga. Beredning och<br />
beslut i familjefrågor innefattar svåra avväganden, och också, vilket motionären<br />
tar upp, redogörelser och berättelser av ett extremt personligt slag, som<br />
det kan vara svårt att förhålla sig till. Att förtroendevalda ibland finner denna<br />
typ av ärenden svåra, nästan omöjliga, att hantera, är fullt förståeligt – att<br />
det är så kan alla intyga som någon gång suttit i en socialnämnd.<br />
Förbundsstyrelsen vill dock påpeka att det här är fråga om myndighetsutövning<br />
med extremt långtgående konsekvenser för den enskilde. Därför är det<br />
viktigt, inte minst av rättssäkerhetsskäl, med fortsatt politiskt deltagande i<br />
besluten. Beslutsfattandet i den här typen av frågor kringgärdas av sekretessregler,<br />
som ju gäller både politiker och tjänstemän. Att det skulle utgöra ett<br />
större integritetsintrång för den enskilde att politiker deltar i besluten än om<br />
bara tjänstemän gör det är inte en uppfattning förbundsstyrelsen delar.<br />
De förtroendevalda som har uppdrag som innefattar beslut av den här arten<br />
måste förutsättas ha noga satt sig in i vad uppdraget innebär och vilket ansvar<br />
gentemot enskilda det innebär.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå motionen.<br />
396<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 46<br />
ÖVERSYN AV VILLKOREN FÖR BARNBIDRAG<br />
För att få barnbidrag, som utgår som ett fast månadsbelopp, ska man ha<br />
vårdnaden om ett barn under 16 år. Barnbidraget är alltså generellt då det<br />
utgår skattefritt till alla föräldrar oavsett inkomst. Det är en ordning som vi<br />
har haft i 65 år. Jag vill väcka frågan om den bör behållas.<br />
Det socialdemokratiska argumentet att barnbidraget som det är utformat<br />
idag ska gå till alla barn som ett led i den generella välfärdspolitiken 21 kan<br />
uppfattas som orättvist och missvisande eftersom det utgår med samma belopp<br />
till alla föräldrar utan åtskillnad och därmed även kan liknas vid ett led<br />
i en generell bidragspolitik. Argumentet att ett behovsprövat barnbidrag som<br />
görs avhängigt av föräldrarnas inkomst leder till marginaleffekter som gör<br />
det mindre lönsamt att arbeta är ett viktigt men inte övertygande argument<br />
för att behålla den nuvarande ordningen.<br />
Varje år betalas flera miljarder ut från statens kassa i barnbidrag utan att<br />
vi närmare känner till vilka effekter som den nuvarande utformningen av<br />
systemet ger. <strong>Moderaterna</strong> borde som ett parti som tar ansvar för välfärden<br />
välkomna en översyn i frågan.<br />
Med anledning av ovan föreslår jag att förbundsstämman beslutar<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> ställer sig positiva till förslaget<br />
1<br />
att genomföra en utredning av om barnbidraget borde behovsprövas,<br />
t.ex. genom att göras avhängigt av föräldrarnas inkomster<br />
motionen skickas vidare till partistämman<br />
att 2<br />
Monika Lozancic, Katarina<br />
21 ”Det gör att man kan ta ut mera skatt av dem som tjänar mycket.” (Thomas Östros, 2006).<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 397
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 46<br />
Motionen tar upp en sedan tidigare omdiskuterad fråga angående huruvida<br />
barnbidraget ska förändras från ett generellt bidrag till ett behovsprövat<br />
sådant. Förbundsstyrelsen delar intentionen i motionen och uppfattningen<br />
att bidrag generellt bör vara behovsprövade och endast utdelas till dem som<br />
är i behov av dem.<br />
<strong>Moderaterna</strong>s vision är att människor i grunden ska kunna försörja sig själva<br />
och sina barn genom sitt arbete, utan att vara beroende av staten. Därför<br />
har alliansregeringen exempelvis genomfört fyra jobbskatteavdrag, för att<br />
fler människor ska kunna leva på sin lön. Samtidigt ska självklart de som är i<br />
särskilt behov av stöd och ekonomiskt bidrag för att klara vardagen garanteras<br />
detta. Det är dock inte rimligt att föräldrar med höga inkomster och utan<br />
behov får samma bidrag. Det är inte heller rimligt med den växling som idag<br />
ofta sker där människor betalar in stora summor i skatt för att sedan få tillbaka<br />
dem i olika former av automatiska bidrag. Hellre då att sänka skatten<br />
på arbete brett och sedan låta bidragen vara behovsprövade. Vi delar motionärens<br />
inriktning om att barnbidraget bör vara behovsstyrt.<br />
Frågan om bidragssystemets utformning är samtidigt inte helt okomplicerad.<br />
Människors inkomster skiftar i olika skeden i livet och under vissa perioder<br />
är den egna lönen tillräcklig, medan man under andra perioder, som t.ex.<br />
förälder eller pensionär, är i behov av större hjälp från det offentliga. I linje<br />
med den svenska socialpolitiken har vårt samhälle byggt upp ett stödsystem<br />
för att ge ekonomisk trygghet till familjer under den period dessa har stor<br />
försörjningsbörda. Barnbidraget är en sådan del. Det kan därför argumenteras<br />
att det är naturligt med någon form av omfördelning under olika faser av<br />
livet.<br />
Förbundsstyrelsen delar motionärens intention men anser samtidigt att<br />
frågan är komplex.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
398<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 47<br />
ÖKA MÖJLIGHETERNA TILL EGEN FÖRSÖRJNING<br />
BAKGRUND<br />
Som alla känner till ökar livs<strong>län</strong>gden bland befolkningen. Därför debatteras<br />
allt livligare hur pensionsåldern skall kunna höjas, för att kunna finansiera<br />
pensionerna. Allt färre i arbetsför ålder måste försörja allt flera i icke arbetsför<br />
ålder och om inget görs kommer pensionspengarna inte att räcka till. En<br />
65 årig pensionär har statistiskt ca 20 år framför sig att leva på pension, trots<br />
att de flesta skulle kunna försörja sig själva ett antal av dessa år.<br />
Men det är inte bara en ekonomisk fråga utan även en hälsofråga. Människan<br />
mår inte bra varken fysiskt eller psykiskt av att överge arbetslivet när<br />
många fortfarande är fulla av energi och yrkesstolthet. Man känner sig ofta<br />
odugligförklarad av att tvingas lämna sina dagliga rutiner och se sina erfarenheter<br />
och kompetens bortka<strong>stad</strong>e bara på grund av den formella åldern.<br />
I dag är många 65-åringar inte utslitna och orkeslösa. Men många blir<br />
passiva och deprimerade när de upptäcker att få arbetsgivare vill anställa en<br />
pensionär.<br />
Såväl ofrivillig pensionering som långtidsarbetslöshet påverkar ofta individen<br />
såväl psykiskt som socialt och även rent fysiskt. Graden av ohälsa är störst<br />
i dessa grupper vilket leder till stora samhällsekonomiska kostnader för att<br />
inte tala om belastningen på de enskilda drabbade individerna. Dessutom<br />
bidrar det till att ytterligare förvärra den samhällsekonomiska balansen som<br />
nuvarande pensionsålder leder oss in i i framtiden.<br />
Regeringen har uppmärksammat detta allvarliga problem och tillsatt Pensionsåldersutredningen,<br />
som nyligen presenterat sitt slutbetänkande. Frågan<br />
berörs även i utredningen Framtidens välfärd och den åldrande befolkningen,<br />
bl a kan man läsa:<br />
”I enkätresultat från ca 30 <strong>län</strong>der hamnar svenska arbetsgivare bland dem som<br />
är sämst förberedda på den åldrande befolkningen. Som helhet visar enkäten att<br />
ca 90 procent av de svenska arbetsgivarna inte har någon strategi för att ha kvar<br />
äldre arbetskraft eller för att rekrytera äldre. En enkät i Pensionsåldersutredning-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 399
ens regi visar att mer än hälften av arbetsgivarna tycker att anställdas över 60 år<br />
inte borde stanna kvar i arbetet, trots förväntad arbetskraftsbrist.”!<br />
Vi har en snabb förändringstakt i produktionsteknik och organisation som<br />
genomsyrar hela arbetslivet. Förr kunde man räkna med att bli pensionerad<br />
i samma yrke och kanske hos samme arbetsgivare som man började sitt arbetsliv.<br />
I dag blir det allt ovanligare. Alla måste vara beredda på att det krävs<br />
ständig vidareutbildning och/eller omskolning för att vara anställningsbar.<br />
De yngre med färska kunskaper och de välutbildade brukar ganska snabbt gå<br />
vidare till nya jobb efter en uppsägning. Men de äldre och de lågutbildade<br />
riskerar att hamna bland de långtidsarbetslösa. Alla känner nog igen det<br />
gamla ordspråket ”Skomakare bliv vid din läst”. Allt för många har följt det<br />
ordspråket. Har man bara varit på en arbetsplats hela livet eller inte provat<br />
på de nya arbetsmetoderna är man inte eftersökt på arbetsmarknaden. Att<br />
i övre medelåldern bli arbetslös betyder de facto, om man inte har attraktiv<br />
kompetens, en allt för tidig pensionering. Så kommer det att förbli om inte<br />
attityderna förändras såväl bland arbetsgivarna som bland arbetstagarna.<br />
Även detta faktum har uppmärksammats i debatten och förslag på ändrade<br />
regler för studiemedel har lagts för att underlätta för människor att skaffa<br />
nödvändiga nya kunskaper.<br />
PROBLEMET<br />
Diskussioner och förslag om höjd pensionsålder kommer inte att leda oss<br />
närmare målet om vi inte samtidigt skapar realistiska förutsättningar för ”det<br />
livslånga lärandet”. Vi människor ändrar inte gärna på det som fungerar,<br />
byter inte självmant jobb där vi varit alla år och trivts. Kortsiktigt är det effektivt,<br />
långsiktigt biter vi oss själv i svansen. Erfarenheterna visar att det är<br />
de resursfattiga som är de minst förändringsbenägna. Olika utbildnings-och<br />
bildnings-projekt tas ofta väl emot av de redan kunniga, medan projekten<br />
sällan når fram till dem de ursprungligen varit avsedda för. Därför räcker<br />
förslagen om ändrade regler för vuxenutbildning och studiemedel knappas<br />
för att väsentligt ändra situationen.<br />
Samhället bedriver viss omskolning för arbetslösa och långtidssjukskrivna,<br />
men i ett litet större perspektiv är det lika viktigt att de som har en anställning,<br />
men befinner sig i riskzonen om de skulle bli uppsagda, får en realis-<br />
400<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
tisk möjlighet till omskolning för att inte hamna i eventuellt utanförskap.<br />
Hit hör t ex yrkesgrupper som har ett fysiskt ansträngande arbete där vi vet<br />
att många får förslitningsskador i relativt unga år. Hit hör även yrken med<br />
en mycket snabb förändringstakt som IT-branschen. Att förebygga utanförskap<br />
är mycket billigare än att försöka reparera. Berörda grupper är oftast<br />
inte själva uppmärksamma på sina risker ”så <strong>län</strong>ge inget sker tänker ingen på<br />
det”. Konsekvenserna drabbar inte bara individerna utan hela samhället.<br />
Lagstiftningen och olika regelverk måste ändras så att alla har möjlighet att i<br />
medelåldern omskola eller vidareutveckla sig för att kunna ta nya arbetsuppgifter<br />
eller börja en ny yrkesbana när man inte <strong>län</strong>gre kan fortsätta i gamla<br />
spår. Med välvalda åtgärder skulle då åtskilliga kunna fortsätta sitt arbetsliv<br />
senare upp i åren.<br />
Problemställningen kring pensionsåldern hänger så intims samman med<br />
både arbetskraftens kompetens och kostnaderna för psykosocial och fysisk<br />
ohälsa att ingen av komponenterna kan lösas fristående från de andra.<br />
Därför yrkas<br />
att förbundsstämman uppmanar regeringen att snarast utreda möj-<br />
1<br />
ligheterna att införa en utbildnings/omskolningstermin för alla<br />
yrkesverksamma, som varit i yrkeslivet minst 20 år i syfte att<br />
underlätta för dem att bibehålla eller hitta en ny egen försörjning<br />
om de inte kan stanna kvar i nuvarande anställning.<br />
Jan Erik Leijon och Marie Mjöberg, Norrmalm<br />
Arbetsgruppen för eget ansvar och försörjning<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 401
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 47<br />
Motionärerna pekar på ett problem som idag har stor diskussionskraft i samhället.<br />
Det är ju riktigt att något måste göras för att komma tillrätta med den<br />
upp och nedvända pyramiden, dvs att allt färre skall behöva betala pension<br />
till allt fler. Sätten för att nå dit kan vara många. Motionärerna har pekat på<br />
ett alternativ.<br />
Vidare anser förbundsstyrelsen att det är viktigt att vi tidigt mentalt börjar<br />
ställa in oss på att arbeta <strong>län</strong>gre än de tidigare satta målen: 65/66 år, för de<br />
som kan rent fysiskt, och här kan de flesta utföra alternativa sysslor. Det viktiga<br />
är att vi mentalt ställer in oss, såväl arbetsgivare som arbetstagare, på att<br />
utföra åtgärder som vi från början inte var inställda på. Men här måste det<br />
också finnas utrymme för olika bedömningar, utifrån vad vi tidigare gjort<br />
med våra kroppar. Vi vet att redan idag är vissa yrkesgrupper mer sönderarbetade<br />
än andra vid tidiga år. Vi måste alla förstå att det är nödvändigt att<br />
finna alternativ för ett <strong>län</strong>gre yrkesliv, för att vi skall klara av att pensionera<br />
våra äldre vid olika tidpunkter.<br />
Motionärerna pekar också på de psykosociala aspekterna av att hamna i<br />
utanförskap, vilket är en riktig iakttagelse och nog så viktig. Här bör finnas<br />
utrymme för alternativ för människor som vill arbeta kvar och för de som<br />
hellre vill avstå.<br />
Förbundsstyrelsen anser att frågan behöver utredas mer och snarast för att<br />
å<strong>stad</strong>komma fler alternativ.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
402<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 48<br />
VALFRIHET INOM ÄLDREOMSORGEN<br />
<strong>Moderaterna</strong> har <strong>län</strong>ge drivit frågan om valfrihet och i Moderatledda kommuner<br />
finns idag möjlighet att välja vårdgivare inom äldreomsorgen. Men<br />
äldre som är i behov av äldreomsorg kan inte välja sitt äldreboende. Vid behov<br />
av äldreomsorg erbjuds de flesta av sin bistånds- handläggare hemtjänst.<br />
Detta passar säkert många och kanske främst de som fortfarande bor med<br />
sin livskamrat. Men om man är ”äldre-äldre” och ensamstående kanske hemtjänst<br />
inte är tillräckligt och utgör kanske inte ens det egna valet av tjänst.<br />
Människan är en social person och behöver sällskap. Hör man till gruppen<br />
”äldre-äldre” och man dessutom saknar anhöriga eller vänner för besök eller<br />
liknande kan man lätt bli isolerad i sitt boende. För dessa äldre borde det finnas<br />
möjligheten att få tillgång till ett boende inom äldreomsorgen. Beroende<br />
på ens situation borde ”äldre-äldre” kunna erbjudas tillgång till boende i allt<br />
från trygghetsboende till ett mer service inriktat boende. Möjligheten för en<br />
ensamstående ”äldre-äldre” att få tillgång till ett boende efter behov borde<br />
vara en rättighet.<br />
Med hänvisning till vad som här anförts yrkar vi:<br />
att förbundsstämman med instämmande överlämnar motionen till<br />
1<br />
den moderata gruppen i Stadshuset med uppdrag att arbeta för att<br />
rätten till boende för gruppen ”äldre-äldre” inom äldreomsorgen<br />
alltid ska ske utifrån individens enskilda behov och med utgångs<br />
punkt från ett socialt perspektiv.<br />
att förbundsstämman med instämmande även ger riksdagsgruppen<br />
2<br />
i uppdrag att arbeta för att boende inom äldreomsorgen alltid ska<br />
vara en rättighet för ”äldre-äldre” utifrån individens eget behov<br />
att få sällskap och stimulans och inte utifrån ett bistånds beslut.<br />
Sara Jendi Linder, Britt Tryding, Birgitta Thulin och Ylva Jonsson<br />
S:t Göransföreningens arbetsgrupp för bl.a. äldrefrågor<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 403
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 48<br />
Det är grundläggande för kvalitet i äldreomsorgen att den utgår ifrån den<br />
enskilda människan. Att människor har ett starkt eget inflytande, samt att<br />
man får vård och omsorg efter behov. Motionärerna tar upp en problematik<br />
som även tas upp i förbundsstyrelsens proposition om äldreomsorgen,<br />
att dagens biståndshandläggning har brister när det gäller att ge människor<br />
tillgång till valfrihet såväl som omsorg efter behov. Med anledning av vad<br />
som föreslås i propositionen avseende detta, föreslår förbundsstyrelsen att<br />
förbundsstämman besvarar att satser 1 och 2.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
404<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 49<br />
INRÄTTANDE AV SKATTEFRI FRISKVÅRD OCH MOTION<br />
FÖR ÄLDRE<br />
Nätverket Äldre har i sin målsättning att dels utveckla och uppmärksamma<br />
de förutsättningar som gäller för äldre samt även att föreslå satsningar som<br />
ska leda till förbättringar för den växande andelen svenskar som ingår i begreppet<br />
”Äldre”. Nuvarande regler om skattefri motion och annan friskvård<br />
omfattar inte målgruppen pensionärer. Arbetsgivare kan idag erbjuda sin<br />
personal motionsaktiviteter av enklare slag och mindre värde. Den anställde<br />
kan själv betala motionsavgiften och mot kvitto få ersättning från arbetsgivaren.<br />
Motion och annan friskvård av enklare slag omfattar ett stort antal områden<br />
som även passar äldre att utöva för att hålla sig friska. Vi har uppmärksammat<br />
att det saknas en <strong>län</strong>k i den preventiva kedjan av insatser för att förebygga<br />
ohälsa och stödja egenvård genom hela livet. Nämligen en verksamhet<br />
för äldre med inriktning mot motion och annan friskvård enligt de bestämmelser<br />
som tillämpas av skatteverket.<br />
Preventiva insatser innebär mindre belastning av akuta och långvårdande<br />
åtgärder samtidigt som det kan bidra till bättre livskvalité. Varje år som en<br />
individ är mer frisk än sjuk är dessutom ur ett samhällsekonomiskt perspektiv<br />
oerhört värdefullt.<br />
Många insatser är i dag självklara såsom Barna- och Skolhälsovård samt personalvård.<br />
Dessa insatser görs för att förebygga ohälsa i livets olika skeden.<br />
Det saknas en fortsättning för personer som lämnat det yrkesverksamma<br />
livet trots att incitamenten för att hålla sig frisk är lika angeläget.<br />
Den skattesubvention som arbetsgivare kan tillgodoräkna sig innebär att<br />
hälsovård kan ges till anställd till ett visst belopp och innehåll. Detta borde<br />
även kunna gälla äldre i form av en skattefri Motions- och annan friskvårdscheck<br />
eller liknande enligt skatteverkets nuvarande regler för arbetsgivare.<br />
Denna möjlighet ska inte inrymmas i biståndsbedömning utan gälla alla som<br />
lämnat ett arbetsliv på grund av ålder.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 405
Med anledning av ovanstående yrkas att stämman beslutar<br />
att bifalla motionen<br />
1<br />
att överlämna motionen till partistämman med uppmaning om att<br />
2<br />
skyndsamt genomföra de föreslagna åtgärderna<br />
motionen översändes till den moderata riksdagsgruppen<br />
att 3<br />
Helena Bonnier, Oscar Södra, Lars Edvall, St: Göran, Anita Lundin, Brännkyrka,<br />
Birgitta Persson, Brännkyrka, Ulf Bourker Jacobsson, Oscar Södra, Birgitta<br />
Thulin, S:t Göran, Maria Hagbom, Bromma, Siv Hallqvist, Bromma, Thomas<br />
Linn, Engelbrekt, Thomasine Mannerfelt, Engelbrekt<br />
Nätverket Äldre<br />
Styrelsen för Brännkyrka har ställt sig bakom motionen vid styrelsemöte 20/3-<br />
<strong>2013</strong><br />
406<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 49<br />
Förbundsstyrelsen tackar motionärerna för deras motion om skattefri<br />
friskvård för äldre. Medan den politiska debatten ofta handlar särskilt om<br />
omsorgsfrågor, är det viktigt att se alla äldre. Att förebygga ohälsa hos alla<br />
människor är en viktig ambition för att säkerställa god livskvalitet.<br />
Dagens regler om skattefri motion och annan friskvård är ett ansvar som<br />
kopplas till arbetsgivare. Enligt Skatteverket ska systemet vara utformat så att<br />
arbetsgivaren har full insyn över vilket slag av aktivitet som respektive check,<br />
kupong etc. kan användas till av de anställda. Arbetsgivaren ska också kunna<br />
följa upp hur de använts (Skatteverkets ställningstagande 2007-05-25, dnr<br />
131 242815-07/111).<br />
Motionärerna förklarar inte i sin motion hur ett motsvarande system skulle<br />
fungera för grupper utan arbetsgivare. Inte heller finns ett yrkande avseende<br />
förslaget.<br />
Att fler ska få hjälp till att upprätthålla god hälsa förtydligas i förbundsstyrelsens<br />
proposition om äldreomsorg.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 407
MOTION 50<br />
OMSORGEN OM VÅRA ÄLDRE SKALL PRÄGLAS AV ETT<br />
VÄRDIGT BEMÖTANDE<br />
Alliansen har skapat möjligheter för valfrihet inom äldrevården. Våra reformer<br />
ger våra äldre möjlighet att välja och välja bort. Det är därför oerhört<br />
viktigt att de som vi ger ansvaret för våra äldre inte missbrukar förtroendet vi<br />
givit dem.<br />
Den största och viktigaste knäckfrågan för att lyckas erbjuda en bra äldreomsorg<br />
innebär att alla kontakter mellan vårdare och vårdtagare präglas av<br />
värdigt bemötande.<br />
Vi vet att äldre som lämnar sitt hem för ett boende inom äldreomsorgen eller<br />
väljer att nyttja hemtjänsten går igenom en mycket stor och ofta känslosam<br />
förändring i sitt liv. Detta förutsätter att alla kontakter mellan personalen<br />
och den äldre måste ske på ett vördnadsfullt sätt. Det är inte så lätt att öppna<br />
upp sitt hem för främmande personer. Även om den största delen av personalen<br />
inom <strong>Stockholms</strong> äldreboenden och inom hemtjänsten är snälla och<br />
rara samt visar stor hänsyn och mycket gott bemötande, finns det några få,<br />
som inte gör det och som skapar så stora problem. Det är deras fotavtryck<br />
som är så svåra att tvätta bort. Därför är behovet av gott bemötande och<br />
respekt för alla som individer synnerligen angeläget.<br />
Vi anser att flera olika åtgärder behövs för att komma till rätta med problemen.<br />
Ledarskapet är mycket viktigt. Ledarskapsutbildningar måste vara<br />
återkommande. Personalen måste ständigt utvecklas. Personalen har ibland<br />
låg utbildning eller ingen utbildning alls vilket kan skapa svårigheter med<br />
egen självkänsla och bidra till mindre hänsynstagande mot de äldre. För att<br />
skapa nyttig konkurrens är äldreomsorg i annan regi nödvändig. Konkurrens<br />
utvecklar både privat driven och offentligt driven äldreomsorg.<br />
Ibland kan kvalitetsbrister inom äldreomsorgen bero på att uppföljning och<br />
kontroll av överenskommelser eller tecknade avtal saknas eller inte sker på ett<br />
professionellt sätt.<br />
408<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
För att öka trivseln vore det till stor nytta om maten kunde hålla hög kvalitet<br />
och serveras under värdiga former. Många vill kunna dricka ett glas vin<br />
(eget) till maten och det måste vara möjligt.<br />
Vi måste försäkra oss om att äldrevården håller en jämn och värdig nivå.<br />
Äldre ska ges möjlighet att ha en meningsfull tillvaro och behandlas med<br />
respekt.<br />
Vi hemställer att förbundsstämman beslutar<br />
att personal inom äldreomsorgen skall ha god utbildning samt fort-<br />
1<br />
löpande vidareutbildas för ständig utveckling<br />
att kraven för upphandling av äldreomsorg skall ses över samt att de<br />
2<br />
som ansvarar för upphandling har rätt kompetens<br />
att system för löpande kvalitetssäkring av de upphandlade tjänsterna<br />
3<br />
implementeras och följs upp för att säkerställa att förtroendet som<br />
skattebetalarna ger utförararen av tjänsterna inte missbrukas.<br />
Ulla M. Pehrson, Sophia Granswed, Ewa Schenström, Göran Pallmar, Jan Erik<br />
Leijon, Ulf Johannisson, Tanja Rasmusson, Hanna Werner och Elisabeth Hellström,<br />
Norrmalm<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 409
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 50<br />
I Stockholm ska alla människor ha möjlighet att behålla sin livsstil hela livet.<br />
Dessutom ska det vara attraktivt och vara hög status att arbeta inom äldreomsorgen.<br />
Motionärerna yrkar om att personal inom äldreomsorgen skall<br />
ha god utbildning samt fortlöpande vidareutbildas för ständig utveckling.<br />
Förbundsstyrelsen delar uppfattningen att utbildnings- och karriärmöjligheter<br />
är en förutsättning för att statusen för omsorgsyrket ska öka.<br />
När det gäller upphandlingar har Alliansen i Stockholm <strong>stad</strong> implementerat<br />
kvalitetsupphandlingar, för att säkerställa att lägsta pris inte ska gå före högre<br />
kvalitet inom upphandlingsförfarandet. Förbundsstyrelsens proposition om<br />
äldreomsorg anger att oavsett driftform bör det pågå ett löpande kvalitetsarbete<br />
med en rad olika kvalitetskriterier.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att bifalla att sats 1, samt<br />
att anse att-satserna 2 och 3 besvarade med det av förbundsstyrelsen<br />
anförda.<br />
410<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 51<br />
RIVNING AV TAKET FÖR 70-ÅRINGARS SJUKPENNING<br />
ENLIGT 27 KAP. 37 § SOCIALFÖRSÄKRINGSBALKEN<br />
En person som fyllt 70 år får inte sjukpeng i mer än 180 dagar oavsett<br />
hur mycket hen arbetar. Oavsett storleken på den sjukpenninggrundande<br />
inkomsten från verksamheten och oavsett den aktuella karenstiden gäller den<br />
regeln.<br />
Den som arbetar efter 70 år och upp i åldrarna kan sammanlagt ha 180<br />
sjukdagar som Kassan ersätter enligt gängse regler men faller sedan utanför<br />
försäkringsskyddet vid inkomstförlust p.g.a. sjukdom. Det är en diskriminerande<br />
bestämmelse mot äldre som arbetar i ett eget företag.<br />
I alla andra sammanhang – inte minst som EU-medborgare – värnas äldre<br />
personers rättigheter att leva ett värdigt och oberoende liv och att delta i det<br />
sociala och kulturella livet (ur Artikel 25 i EUs <strong>stad</strong>ga om de grundläggande<br />
rättigheterna). Den åsyftade paragrafen i socialförsäkringsbalken är därför<br />
diskriminerande för äldre personer som förvärvsarbetar. Det kan inte heller<br />
anses förenligt med den arbetslinje som <strong>Moderaterna</strong> gjort till sin.<br />
Undertecknad hemställer att förbundsstämman beslutar<br />
att en partistämmomotion ska väckas i syfte att undanröja taket för<br />
1<br />
antalet ersättningsgilla sjukdagar för dem som arbetar efter 70 års<br />
ålder<br />
Margareta Hedelius, Gärdet<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 411
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 51<br />
Ekonomisk trygghet är viktigt när man blir äldre. Den moderata politiken<br />
har alltid haft övertygelsen om att alla människor är unika och detta<br />
individperspektiv gäller även för vår äldrepolitik. Likt motionären värnar<br />
förbundsstyrelsen möjligheten för de äldre som vill och kan arbeta. Dagens<br />
och framtidens äldre har goda förutsättningar att arbeta <strong>län</strong>gre, även om de<br />
individuella variationerna är stora.<br />
I takt med att medellivs<strong>län</strong>gden ökar vill allt fler också arbeta <strong>län</strong>gre. Förändringarna<br />
är dock blygsamma och Sverige har fortfarande en normal pensionsålder<br />
på 65 år. Antalet arbetade timmar ökar, men mycket långsamt.<br />
Pensionsåldersutredningen har nyligen lämnat sitt slutbetänkande där man<br />
föreslår en rad ändringar i pensionsåldersgränserna samt i de kringliggande<br />
systemen. Förändringarna gäller bland annat en höjning från 70 till 71 år för<br />
den aktuella regeln. Utredningens förslag ska i första skede ut på remiss för<br />
att sedan fortsatt beredas i regeringskansliet. En diskussion på partistämman<br />
sker lämpligen genom att motionären författar en motion dit som belyser<br />
frågan.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
412<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 52<br />
INFÖR EN GEMENSAM FLYKTING- OCH MIGRATIONS-<br />
POLITIK I EU<br />
En äldre kvinna i trasiga kläder sitter på gatan i Gamla Stan. Det är kallt.<br />
Minus två grader. Hon sitter på sina bara knän med en pappersmugg i handen.<br />
Hon ropar please, please, när människor passerar. Ibland stannar någon och lägger<br />
en krona i muggen, men oftast går folk bara förbi. Kanske ser de henne inte,<br />
men förmodligen gör de det. Kanske är de skamsna över att bara gå förbi utan<br />
att skänka en krona. Kanske låtsas de bara inte se, för att döva sitt samvete.<br />
Enligt Citypolisen finns det ingen som har i uppdrag att räkna och kontrollera<br />
tiggarna, men tiggeriet i Stockholm har ökat de två senaste åren. Detta<br />
har blivit ett stort problem som är både känsligt och komplicerat att hantera.<br />
Vad säger lagen om tiggeri?<br />
Tiggeri är lagligt i Sverige. Det är först när ofredande eller misstänkt människohandel<br />
kommer in i bilden som polisen kopplas in, men för att det ska<br />
ske krävs antingen:<br />
• Att en tiggare uppför sig så påstridigt att det räknas som ofredande.<br />
• Att polisen får en konkret misstanke om människohandel.<br />
Enligt Rikspolisstyrelsen ser stora delen av tiggeri inte ut att vara organiserat<br />
i form av människohandel. Däremot är det ofta organiserat i form av att<br />
familjer reser ihop och kanske betalar någon för att organisera resan, hitta<br />
boende och platser att tigga på. Det vi ser i Stockholm och på andra platser<br />
i Sverige är ofta rent praktiskt organiserat tiggeri. De åker gärna ihop och<br />
samordnar tiggeriet, där den som har bil kör runt de andra till olika platser<br />
och den som kan skriva och läsa hjälper till att växla pengar. Denna typ av<br />
organiserat tiggeri är inte brottsligt.<br />
För att tiggeri ska vara brottsligt måste rekvisiten för människohandel vara<br />
uppfyllda. Personen måste ha blivit vilseledd, hitförd under falska löften, och<br />
tvingad. Ett typexempel är någon som lurats hit i tron om att få ett arbete,<br />
men i stället tvingas tigga och stjäla under bevakning.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 413
Peter Enell, kriminalinspektör vid Citypolisen, sa i DN den 11 mars i år att<br />
han inte sett några tecken på att någon skulle vara tvingad att tigga eller att<br />
det finns en stor chef. Många av tiggarna i Stockholm är fattiga personer från<br />
Östeuropa. EU-medborgare har rätt att uppehålla sig i Sverige i tre månader<br />
utan försörjning, men däremot är det omöjligt att följa upp när någon rest in<br />
eller ut ur landet, då det råder passfrihet för EU-medborgare.<br />
Dagens ohållbara situation är en konsekvens av ett felaktigt system som inte<br />
utgår från individen. Sverige och övriga EU-<strong>län</strong>der rättar sig efter Dublinförordningens<br />
regler som avgör vilket land som har ansvaret att pröva en<br />
asylansökan från en medborgare från ett tredje land. Kortfattat innebär<br />
förordningen att migranter endast får söka asyl i det första europeiska land<br />
man kommer till. Det har inneburit att <strong>län</strong>derna i EU:s utkant får ta ett<br />
oproportionerligt stort ansvar för flyktingmottagande. Från Mellanöstern<br />
är Grekland porten till Europa och från norra Afrika är Spanien och Italien<br />
portar. Dessa <strong>län</strong>der behöver inte nödvändigtvis vara målet för migranterna,<br />
utan målet på resan kan mycket väl vara Sverige, Finland eller Storbritannien.<br />
Väl i Sverige och i Stockholm blir beskedet från Migrationsverket att<br />
asylärendet måste handläggas i det första landet den asylsökande kom till.<br />
Vid samtal med asylsökande i Stockholm, har vi förstått att vissa har fastnat<br />
i en problematik, där de inte vill återvända till det första land de kom till.<br />
Samtidigt kan de inte heller söka asyl i Sverige, och faller då mellan stolarna.<br />
Europarådet, Europadomstolen och UNHCR (FN:s flyktingkommissariat)<br />
har kritiserat Dublinförordningen och många europeiska <strong>län</strong>ders asylpolitik.<br />
Detta då framförallt krisdrabbade <strong>län</strong>der inte uppfyller Europakonventionen<br />
om de mänskliga rättigheterna i asylprocessen. Sverige har, tillsammans med<br />
flera andra <strong>län</strong>der, upphört med att skicka tillbaka flyktingar till Grekland.<br />
Vi vill att <strong>Stockholms</strong>förbundet går <strong>län</strong>gre än så och uttalar att Dublinförordningen<br />
bör slopas. Vid ett avskaffande skulle flera av de som tigger på<br />
<strong>Stockholms</strong> gator kunna söka asyl i Sverige och starta ett riktigt liv. Om vi,<br />
på allvar, menar att den fria rörligheten ska gälla, borde den även inkludera<br />
asylsökande.<br />
Den fria rörligheten inom EU är fantastisk, den har skapat fred och byggt<br />
välstånd. Det är viktigt att vi frihetsvänner står upp för Schengensamarbetet<br />
och de fyra friheterna, även när det kommer till att lösa problematiken<br />
med hemlöshet och tiggeri. Allt för ofta är det våra öppna gränser som får<br />
414<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
skulden för dagens problematik i Stockholm. Vi vill att förbundet uttalar att<br />
Schengen inte bär skulden för det eskalerade tiggeriet. När människor har<br />
rätt att röra sig fritt i unionen är det en logisk och nödvändig utveckling att<br />
även flykting- och asylpolitiken blir gemensam. Ett gemensamt asylsystem<br />
minskar riskerna med att människor gör fel i asylprocessen, och istället får<br />
hjälp snabbt, effektivt och riktigt. Det ska inte spela någon roll i vilket land<br />
en asylansökan lämnas in, den ska behandlas likvärdigt i alla medlemsstater<br />
inom EU.<br />
Oavsett om tiggeri är organiserat eller inte, får det inte fortsätta att eskalera.<br />
Människorna som tigger måste få hjälp till ett bättre liv. Det är vårt ansvar<br />
som politiker att se till. Att kunna resa fritt mellan <strong>län</strong>der i EU är fantastiskt.<br />
Det är något vi ska vara stolta och glada över. Fri rörlighet medför mycket<br />
gott, men också ett ansvar för alla <strong>län</strong>der och dess medborgare. Ett sätt<br />
att stoppa tiggeriet på våra gator, är att jobba gränsöverskridande med en<br />
gemensam integrationspolitik inom EU och låta flyktingar söka asyl i vilket<br />
land de vill.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att1 verka för att avskaffa Dublinförordnigen och låta flyktingar söka<br />
asyl i vilket land de vill.<br />
att2 att3 verka för att införa en gemensam asylpolitik i EU.<br />
uttala att Schengen och den fria rörligheten inte bär skulden för<br />
<strong>Stockholms</strong> problematik kring tiggeri på <strong>stad</strong>ens gator.<br />
Sophia Granswed och Mikael Lind, Norrmalm<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 415
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 52<br />
Motionen berör ett antal olika frågor, som om Dublinförordningen bidrar<br />
till att sprida ansvarstagande eller ej, om EU behöver en gemensam asyllagstiftning<br />
och huruvida tiggare på <strong>Stockholms</strong> gator härrör från andra<br />
EU-<strong>län</strong>der eller från tredje land.<br />
Dublinförordningens regler bygger på en vedertagen princip i den internationella<br />
asylrätten: att en person som flyr undan förföljelse i sitt hemland<br />
ska söka skydd i det första land där han eller hon har möjlighet att göra det.<br />
Dublinförordningen anger ramarna för hur denna princip ska tillämpas<br />
inom EU och innehåller även andra omständigheter, utöver första asyllandsprincipen,<br />
som påverkar vid fastställandet av vilken medlemsstat som är<br />
ansvarig för prövningen. Förordningens ikraftträdande 2003 innebar t.ex. att<br />
var den sökandens familj och släktingar befinner sig fick ökad betydelse som<br />
ansvarsgrund jämfört med vad som gällde enligt den tidigare Dublinkonventionen.<br />
Det är alltså en justering av principen så att den till anpassas efter de<br />
människor som berörs.<br />
Dublinregelverket motverkar att personer söker asyl i flera stater i unionen,<br />
men garanterar samtidigt varje tredjelandsmedborgare som söker asyl i EU<br />
att få sin sak prövad i någon av medlemsstaterna. Reglerna har därmed löst<br />
ett tidigare problem inom Europa, där det hände att asylsökande kunde få<br />
resa från stat till stat utan att deras asylansökningar prövades i sak, för att<br />
ingen stat ville ta på sig ansvaret för prövningen – så kallade ”refugees-inorbit”.<br />
Mot bakgrund av den problematik som rådde innan Dublinregelverket<br />
fanns, finns all anledning att hålla fast vid den nu rådande grundprincipen<br />
för ansvarskriterierna.<br />
EU har sedan 1999 års möte i Tammerfors haft för avsikt att skapa en<br />
gemensam europeisk asylpolitik. Nu är regelverket nästan helt på plats, men<br />
även om det finns mer harmoniserade regler är ändå inte säkert att de leder<br />
till likabehandling i de olika medlemsstaterna. Praktiskt samarbete är därför<br />
ett viktigt komplement till lagstiftande åtgärder för att få till ett gemensamt<br />
416<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
asylsystem. Under det svenska EU-ordförandeskapet 2009 togs beslut om att<br />
inrätta ett gemensamt stödkontor för asylfrågor. Tanken med stödkontoret<br />
är att hjälpa till med praktiskt samarbete inom asylområdet och att genom<br />
utbyte av goda erfarenheter säkerställa en mer likvärdig bedömning av<br />
asylansökningar. Stödkontoret ska samtidigt kunna stötta medlemsstater som<br />
har svårt att hantera stora ökningar av antalet asylsökande.<br />
När det gäller vilka som tigger på <strong>Stockholms</strong> gator så finns det inga tydliga<br />
uppgifter om varifrån de kommer, och just därför har Socialstyrelsen fått i<br />
särskilt uppdrag att komplettera sin kartläggning genom att ”ta fram kunskap<br />
om hemlösa utrikes födda personer som inte har permanent uppehållstillstånd<br />
i Sverige avseende omfattning och karaktär.” ”I uppdraget ska<br />
ingå att beakta koppling till eventuell människohandel.” I den mån tiggeri<br />
förekommer inom denna grupp bör det ingå som en del av kartläggningen.<br />
Uppdraget ska redovisas senast den 31 maj <strong>2013</strong>.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå att-satserna 1 och 3,<br />
att anse att-sats 2 besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 417
MOTION 53<br />
INTEGRATIONSPOLITIKEN<br />
Svenskarna älskar frihet. Inte minst moderaterna har alltid hyllat frihetstanken.<br />
I den ligger att välkomna personer som vill flytta till vårt land.<br />
Självklart ska våra gränser stå öppna för de som vill komma hit. Men vi är<br />
också skyldiga att ta hand om dem som vi välkomnar. Vi ska kunna erbjuda<br />
bo<strong>stad</strong>, utbildning, arbete och vård. Klarar vi inte det, så måste integrationspolitiken<br />
ges utökade resurser. Dessa resurser måste hämtas någonstans. Blir<br />
påfrestningarna för stora och invandringen större än vad vi mäktar med,<br />
måste vi tillfälligt minska nivån av invandring, så att systemet kommer i<br />
balans.<br />
Det är viktigt att hålla isär de olika formerna av invandring. Arbetsmarknadsinvandring<br />
är positivt och på sikt angeläget för att Sverige demografiskt<br />
ska komma i balans. På kort sikt kan vi vid behov justera strömmarna.<br />
Flyktinginvandring är självklart och står över integrationsfrågan. Däremot<br />
kan anhöriginvandring diskuteras, där vi måste vara mer restriktiva om vi<br />
kommer i obalans. Sverige har högre anhörighetsinvandring än flertalet övriga<br />
EU-medlemmar. Avvisade personer som ändå stannat är en polisiär fråga<br />
som måste få en lösning.<br />
Till sist måste det sammanlagda antalet invandrande personer ställas mot<br />
den totala folkmängden i Sverige. Den får inte alltför mycket avvika från<br />
EU:s mål. För att en framgångsrik integration ska uppnås, där alla nya<br />
svenskar kommer in i systemet, måste kvoten av invandringen upplevas som<br />
riktig av flertalet bosatta i Sverige.<br />
Vi hemställer att förbundsstämman beslutar<br />
att Förbundsstyrelsen till Regeringen överlämnar förslag om att form-<br />
1<br />
erna för anhöriginvandring ses över, så att de överensstämmer med<br />
EU:s,<br />
att Förbundsstyrelsen till Regeringen överlämnar förslag om gemen-<br />
2<br />
samma mål.<br />
418<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
att 3<br />
Förbundsstyrelsen till Regeringen överlämnar förslag om att integrationspolitiken<br />
ska bedrivas så att balans uppnås i systemet och<br />
att vi kan ta hand om alla invandrande nya svenskar vi välkomnat,<br />
och ge dem bo<strong>stad</strong>, utbildning, arbete och vård.<br />
Winston Håkanson, Ulf Bourker Jacobsson, Göta Glemme, Madeleine Kock och<br />
Annika Elmlund, Oscar Södra<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 419
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 53<br />
En självklar utgångspunkt för all diskussion inom migrationspolitiken är att<br />
bereda skydd till människor som flyr undan krig och förföljelse.<br />
Vi moderater tror på människan. Vi tror på att människor som möts och<br />
verkar över gränser kan skapa något nytt och komma närmre varandra.<br />
Lika lite som det finns ett begränsat antal arbeten på den svenska arbetsmarknaden<br />
utan de skapas – eller försvinner – beroende på mänsklig drivkraft<br />
och entreprenöranda, lika lite finns det ett begränsat antal människor<br />
som får plats i Sverige.<br />
Sverige har under en lång tid hört till de <strong>län</strong>der som tar emot flest asylsökande<br />
i EU, endast Frankrike och Tyskland tar emot fler ansökningar. I en situation<br />
där EU har en gemensam yttre gräns, och fri rörlighet inom unionen är<br />
det inte hållbart i <strong>län</strong>gden och på sikt ett hot mot den fria rörligheten inom<br />
EU. Lösningen där är inte i första hand att Sverige ska göra mindre, men att<br />
andra ska göra mer.<br />
Sverige ska ha ett bra mottagande för de asylsökande som på ett bra sätt förbereder<br />
den enskilde oavsett om utgången i ärendet sedan blir ett avslag och<br />
ett återvändande till hemlandet eller ett bifall och en snabb integration.<br />
Samtidigt gäller det att ha respekt för att nu när det kommer många fler till<br />
Sverige det också måste finnas en diskussion om detta förändrar vårt mottagningssystem<br />
eller skapar problem som vi inte haft tidigare. En del i detta rör<br />
om den grupp som kommer har en annan utbildningsbakgrund än vad som<br />
varit tidigare.<br />
Det finns anledning att vara bekymrad över den situationen som uppstått<br />
och att inte minst kommunerna anger att mottagandet inte fungerar lika<br />
bra som tidigare. Vill man att människor ska komma in i Sverige bättre<br />
måste man titta på frågor som diskriminering, arbetsgivare som utnyttjar sin<br />
arbetskraft och försörjningskrav.<br />
420<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Förbundsstyrelsen menar att det finns anledning att se över behovet av<br />
åtgärder som stärker den ordnade och långsiktigt hållbara asylpolitiken. Det<br />
handlar t ex om att vidareutveckla mottagandet, stärka återvändandearbetet<br />
och se över hur det försörjningskrav som infördes under den förra mandatperioden<br />
kan vidareutvecklas.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda,<br />
att förbundsstämman sänder motionssvaret till Partistyrelsens arbetsgrupp<br />
Integrations- och migrationspolitik.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 421
MOTION 54<br />
SOLNEDGÅNGAR OCH GILJOTINER<br />
Inledning<br />
Den amerikanske ekonomen Milton Friedman lär en gång ha sagt: ”Det<br />
finns inget så permanent som ett tillfälligt statligt program.” Han kunde<br />
lika gärna ha syftat på myndigheter eller regleringar. Sverige har sedan <strong>län</strong>ge<br />
svämmat över av bådadera. De borgerliga regeringarna under perioden 1976<br />
– 82 hann avskaffa uppemot 1000 lagar och förordningar. 22 Trots det finns<br />
det i dagsläget många regleringar som försvårar för företagande, bo<strong>stad</strong>sbyggande<br />
med mera. På samma sätt finns det myndigheter i överflöd. När<br />
Statskontoret år 2000 fick i uppdrag att räkna dem och sammanfatta deras<br />
arbete i en rapport, tillkom 41 stycken under tiden rapporten skrevs. 23 Detta<br />
är talande för situationen i Sverige. När vi talar om den svenska byråkratin,<br />
så är det de svenska regleringarna och myndigheterna vi talar om. Det är<br />
lätt att säga att byråkratin borde bekämpas, men svårt att säga hur. Den här<br />
motionen syftar till att göra det senare.<br />
Svenska myndigheter och regleringar<br />
I dag finns det 234 förvaltningsmyndigheter i Sverige; när Alliansen tog<br />
makten 2006 var den siffran 247 stycken. Trots sex år av borgerligt styre har<br />
inte mer än en myndighet avvecklats helt: Arbetslivsinstitutet. Flera myndigheter<br />
har dock slagits samman med andra, vilket har bidragit till att det i dag<br />
på papperet är 13 stycken färre myndigheter. 24<br />
Svenska företag lägger i dagsläget enorma summor på administration. År<br />
2009 uppgick dessa till 4 444 miljoner kronor för konsument- och produktionsområdet.<br />
25 Enligt den tidigare myndigheten Nutek uppgick företagares<br />
administrationskostnader år 2007 till hela 100 miljarder kronor. 26 Alliansregeringen<br />
satte som mål 2006 att 25 % av reglerna skulle tas bort under<br />
första mandatperioden, men 2010 hade enbart 7 % av regelbördan tagits<br />
22 Svanborg-Sjövall, Karin (2011) ”Kentucky fried children”; Timbro förlag<br />
23 Rankka, Maria (2005) ”Myndigheter – från fristående ämbetsverk till rörelsedrivna idéfabriker”<br />
24 http://www.startanu.se/s-m-nga-myndigheter-har-sverige Hämtat 2012-12-27<br />
25 Tillväxtverket (2009) ”Rapport 0060: Näringslivets administrativa kostnader för produkt-<br />
och konsumentområdet”<br />
26 Nutek (2009) ”Årsbok 2009”<br />
422<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
ort. 27 En opinionsundersökning bland företagare utförd år 2009 visade på<br />
att 75 % upplevde att det inte skett någon förändring vad gällde regelförenklingar.<br />
Samtidigt sa en klar majoritet av företagare med färre än tio anställda<br />
att minskade regelkostnader skulle ha en stor eller en mycket stor betydelse<br />
för deras företag. 28 I en annan studie från 2008, sade en klar majoritet av<br />
företagare att de skulle kunna anställa fler om administrationskostnaderna<br />
minskade med 25 %. 29<br />
Många regleringar som införs är i början tänkta som tillfälliga, men avskaffas<br />
aldrig utan tillåts helt enkelt permanenteras. Det kanske tydligaste exemplet<br />
på detta är de från början tillfälliga hyresregleringarna som infördes<br />
på 1940-talet, och som gäller än i dag. De regleringarna som infördes på<br />
1940-talet tog bland annat, av förståeliga skäl, inte i beaktande skillnaden i<br />
hur eftertraktad en lägenhet från 1920-talet var jämfört med en lägenhet i<br />
ett miljonprogram byggt flera decennier efter att lagen stiftats. 30<br />
Giljotinera mera<br />
Lagar och regleringar blir allt mer och mer komplicerade över tid. Då nya<br />
lagar ofta införs, samtidigt som äldre blir kvar, leder det i slutändan till att<br />
flera lagar överlappar med varandra, vilket gör dem onödiga. Därtill finns<br />
det flera lagar som inte <strong>län</strong>gre uppfyller någon funktion, eller som rent av går<br />
i strid mot den modernare lagstiftningen. Därutöver finns många regleringar<br />
som knappast är företagarvänliga, och som därför borde ses över.<br />
Ett effektivt sätt att avskaffa onödiga regleringar och lagar är genom så kalllade<br />
regelgiljotiner. Det innebär att lagstiftningen som berör företag utvärderas<br />
efter tre enkla kriterier:<br />
• Är den nödvändig?<br />
• Är den laglig?<br />
• Är den företagsvänlig?<br />
27 http://www.smaforetagarna.eu/2012/11/07/att-driva-foretag-i-sverige-for-dyrt-krangligt-ochriskabelt/<br />
Hämtat 2012-12-27<br />
28 Näringslivets regelnämnd (2009) ”Regelbarometern 2009”<br />
29 Hemming, Ingela (2008) ”Rapport från SEB:s Företagarpanel: Regelförenklingar ger fler nya<br />
företag och fler jobb – och skattesänkningar viktigare än social trygghet”<br />
30 Forsberg, Jonathan (2005) ”Det röda hyresimperiet: En studie av Hyresgästföreningen”<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 423
De lagar som inte lever upp till de första två kriterierna avskaffas, medan de<br />
lagar som inte lever upp till det tredje kriteriet utvärderas i syfte att se om de<br />
skulle kunna göras företagsvänligare.<br />
För att en regelgiljotin ska fungera, måste de föreslagna reformerna presenteras<br />
som ett paket. Att debattera enskilda lagar och sedan rösta bort dem<br />
skulle vara alltför tidsödande för att vara effektivt. Det bästa sättet att rensa<br />
upp bland regleringar är därför att tillsätta ett råd med uppgiften att först<br />
välja ut onödiga regleringar enligt kriterierna ovan. Därefter bör möjliga<br />
förändringar av dem presenteras i ett enda förslag som snabbt kan drivas<br />
igenom. Detta leder till att intressegrupper inte får chansen att hålla fast vid<br />
enskilda regleringar och att regeringen inte handlingsförlamas på grund av<br />
särintressen inom det egna partiet eller liknande. Det är giljotineffekten: att<br />
regleringar på ett snabbt och smidigt sätt avlägsnas. 31<br />
Detta har tidigare visat på goda resultat. År 1986 användes en liknande metod<br />
i Sverige som visade på goda resultat. Då avskaffades bland annat 90 %<br />
av alla lagar och regleringar rörande utbildning, 32 och luckrade upp regelbördan<br />
kvarlämnad efter åratal av socialdemokratisk dominans. I bland annat<br />
Makedonien och Sydkorea har regelgiljotiner efter ovanstående principer<br />
använts. Framför allt Sydkorea är ett gott exempel på hur regelgiljotiner ger<br />
goda effekter. I Sydkorea förbättrade regelgiljotineringen kraftigt situationen<br />
för företagare och skapade en miljon nya jobb. 33<br />
Sydkoreanska solnedgångklausuler förenklar för företag<br />
En solnedgångklausul är en klausul som skrivs in i en lag och som innebär<br />
att lagen upphör att gälla efter en viss tid. 34 Lagar med sådana klausuler<br />
gäller således bara under en förutbestämd period, och upphör sedan, såvida<br />
ingen väljer att för<strong>län</strong>ga eller permanentera dem.<br />
I Sydkorea valde den borgerliga regeringen under president Myung-bak att<br />
skriva in solnedgångsklausuler i olika typer av lagar rörande företagande.<br />
31 Jacobs, Scott; Astrachan, Irina (2006) ”Effective and Sustainable Regulatory Reform: The<br />
Regulatory Guillotine in Three Transition and Developing Countries”<br />
32 Ibid<br />
33 USAID (2005) ”The Regulatory Guillotine Strategy - Preparing the Business Environment in<br />
Croatia for Competetiveness in Europe”<br />
34 http://www.parliament.uk/site-information/glossary/sunset-clause/ Hämtad 2012-12-28<br />
424<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Genom att sådana klausuler skrivs in i regleringar upphör regleringarna att<br />
gälla efter en tioårsperiod. Regleringarna kan självfallet för<strong>län</strong>gas, men om<br />
parlamentet inte agerar för att för<strong>län</strong>ga dem upphör de. 35<br />
Solnedgångsklausulerna blev en succé i Sydkorea. År 2008 kunde ett råd<br />
instiftat av president Myung-bak snabbt identifiera omkring 800 lagar som<br />
reglerade företagande, och som inte utvärderats sedan tio år tillbaka. Av de<br />
lagarna kunde 600 avskaffas på kort tid, delvis tack vare att de hade solnedgångsklausuler<br />
inbyggda från början. 36<br />
Solnedgångsklausuler som fästs vid regleringar har främst en preventiv funktion.<br />
Lagar med sådana klausuler avskaffar sig själva efter en viss tid. Därför<br />
krävs ett nytt beslut för att för<strong>län</strong>ga dem. Om de ska kunna för<strong>län</strong>gas måste<br />
de också på nytt utvärderas. Solnedgångsklausuler leder på så sätt till att<br />
regleringar regelbundet utvärderas. Om de är föråldrade, kommer det inte<br />
att finnas något skäl till att förnya dem.<br />
Texas solnedgångskommission effektiviserar i myndighetsmyllan<br />
Att effektivisera eller att rent av lägga ner myndigheter kan vara svårt. Myndigheter<br />
är skapade som problemlösare. Därför sitter de på stora resurser<br />
som de vid behov kan nyttja för att säkra sin egen överlevnad. Ju äldre de är,<br />
desto större nätverk har de som kan användas till att förhindra nedläggningsförsök.<br />
37<br />
Det finns dock effektiva sätt att kringgå detta. Sedan 1977 har den amerikanska<br />
delstaten Texas låtit en kommission, The Sunset Advisory Commission,<br />
regelbundet granska och utvärdera delstatens myndigheter. Dessa<br />
granskningar har lett till att delstaten kunnat göra besparingar på $945<br />
miljoner, vilket motsvarar $29 per $1 som kommissionen kostat. 38<br />
Kommissionens arbete utformas av delstatskongressen. Tio av kommissionens<br />
tolv medlemmar väljs av delstatskongressen och är kongressledamöter;<br />
viceguvernören och delstatskongressens talman väljer sedan varsin medlem<br />
35 Doing Business (2011) ”Doing Business 2012 – Doing Business in a More Transparent<br />
World”<br />
36 Sanandaji, Nima (2012) ”Ett företagsklimat i världsklass, lär av omvärlden ”<br />
37 Santesson, Peter (2012) ”Reformpolitikens strategier” Atlantis förlag<br />
38 Sunset Advisory Commission (2012) ”Sunset in Texas”<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 425
ur allmänheten. Kommissionen utvärderar självfallet inte alla myndigheter.<br />
Universitet, domstolar, polismyndigheter med flera undantas. De myndigheter<br />
som kommissionen kan kontrollera, granskas efter ett rullande schema så<br />
att var och en granskas vart tionde år.<br />
Granskningarna präglas av öppenhet och sker i samverkan mellan kommissionen<br />
och den berörda myndigheten. Den berörda myndigheten får först<br />
presentera en rapport om sitt arbete. Efter kommissionens granskning av<br />
myndighetens arbete hålls ett öppet förhör med myndighetens ledning där<br />
den får chans att besvara resultatet av granskningen. När kommissionen är<br />
färdig med utvärderingen av en myndighet, sammanställs den i en rapport<br />
som avslutas med en rekommendation om huruvida myndigheten ska<br />
avskaffas eller finnas kvar. Kommissionen kan i det senare fallet också lägga<br />
fram rekommendationer om vilka befogenheter myndigheten bör ha i framtiden<br />
och hur dess uppdrag kan utvecklas. 39<br />
Kommissionens arbetssätt innebär att myndigheter granskas kontinuerligt<br />
och utvecklas därefter. Om kommissionen bestämmer att en myndighet ska<br />
avskaffas, sätts ett datum för när det ska ske. 40 För att förhindra det, krävs ett<br />
beslut i delstatskongressen. Detta innebär alltså att onödig byråkrati avskaffas<br />
såvida inte någon politiker kan finna skäl för att behålla den.<br />
En svensk giljotin i solnedgången?<br />
En genomgående granskning av de nuvarande regleringarna som grund<br />
för ett avskaffande av de onödiga regleringarna, skulle minska företagens<br />
kostnader och ge fler jobb. Många av dagens regleringar är en nagel i ögat<br />
för företag. Det finns många typer av lagar och regleringar som skulle behöva<br />
utvärderas regelbundet. I framtiden bör de få solnedgångklausuler fästa vid<br />
sig, så att de regelbundet måste utvärderas för att kunna finnas kvar. För<br />
att på allvar ta itu med de regleringar som är ett problem just nu, är ett bra<br />
första steg att genomföra en regelgiljotinering. Det bör då ske genom att ett<br />
råd tillsätts med uppdraget att utvärdera lagarna berörande företagande efter<br />
kriterier som hur nödvändiga, lagliga och företagsvänliga de är. De rekommendationerna<br />
kommer sedan att kunna röstas igenom av riksdagen, och en<br />
gång för alla rensa upp bland regleringarna.<br />
39 Ibid<br />
40 http://www.sunset.state.tx.us/guide.htm 2012-12-27<br />
426<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
För att undvika framtida regelkrångel bör solnedgångsklausuler tas i bruk för<br />
regleringar rörande företagande. Dagens politiska lösningar kommer knappast<br />
att vara lika relevanta i framtiden. Genom regelbundna utvärderingar<br />
av politiken, kan onödiga myndigheter och regleringar avskaffas. Bevisligen<br />
finns det få politiker som klarar av att bekämpa byråkratin. Politik måste<br />
tidsbestämmas och utvärderas kontinuerligt. Lagar som var relevanta för<br />
situationen på bo<strong>stad</strong>smarknaden under 1940-talet borde aldrig kunna försvåra<br />
bo<strong>stad</strong>sbyggande på 2010-talet. Med hjälp av solnedgångklausuler kan<br />
sådant undvikas.<br />
Det finns inget som säger att alla myndigheter är onödiga, men för att undvika<br />
att skattepengar används på fel sätt, behövs regelbundna utvärderingar<br />
och förbättringar av myndigheternas arbete. Inte ens Alliansregeringen har<br />
kunnat ändra märkvärt på antalet myndigheter, och det är svårt att föreställa<br />
sig att en socialdemokratisk regering skulle ha lyckats bättre. Det är lätt att<br />
ifrågasätta och diskutera enskilda myndigheters uppdrag, men det är betydligt<br />
relevantare att se över samtliga 234 statliga förvaltningsmyndigheter. En<br />
regelbunden prövning av myndigheternas uppdrag skulle leda till effektiviseringar,<br />
och att eventuellt överflödiga myndigheter kan slås samman eller till<br />
och med helt avskaffas.<br />
Genom att använda solnedgångsklausuler och en solnedgångskommission<br />
skulle varje regering – oavsett färg – regelbundet vara tvungen att ta ställning<br />
till huruvida en reglering eller myndighet är nödvändig. Byråkratin blir då<br />
något som ständigt skärskådas och diskuteras, och inte en undangömd fråga.<br />
Myndigheter har <strong>län</strong>ge krävt stora resurser och regelkrångel har <strong>län</strong>ge hämmat<br />
företagande och tillväxt. Trots Alliansregeringens ansträngningar har väldigt<br />
lite förändrats. Vid ett regeringsskifte är det desto svårare att se en ännu<br />
större reformtakt än den vi har i dagsläget. Därför är åtgärder för framtiden<br />
viktiga, såväl som åtgärder för att minska dagens regelbörda. För att på allvar<br />
ta itu med regelbördan och myndighetsöverflödet – den svenska byråkratin –<br />
krävs ökade krafttag.<br />
Med anledning av ovanstående yrkas<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att regeringen bör tillsätta<br />
1<br />
ett råd med uppdraget att utvärdera lagar rörande företagande ut-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 427
att 2<br />
att 3<br />
att 4<br />
att 5<br />
428<br />
efter hur nödvändiga, företagsvänliga och kompatibla med övrig<br />
lagstiftning de är, och ta fram förslag på vilka regleringar som<br />
redan nu kan avskaffas.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> uttalar att framtida lagar och regleringar<br />
som rör företagande bör tidsbestämmas med hjälp av<br />
solnedgångsklausuler.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att solnedgångklausuler<br />
fästs vid framtida lagar och regleringar rörande företagande.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att en svensk solnedgångskommission<br />
införs med uppgiften att regelbundet granska<br />
statliga förvaltningsmyndigheter i syfte att lämna rekommendationer<br />
om hur deras arbete kan effektiviseras och ge utlåtanden om<br />
huruvida de fortfarande är nödvändiga<br />
stämman antar motionen som sin egen<br />
Fredrik Hultman, MUF Nacka<br />
Motionen tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 8–9 februari<br />
<strong>2013</strong>.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 54<br />
Förbundsstyrelsen vill börja med att tacka för en mycket initierad och viktig<br />
motion.<br />
Frågan om förändring av företagsregler är ofta uppe på den politiska agendan<br />
i samband med diskussioner om företagsklimatet. Enskilda företagare och<br />
näringslivsorganisationer lyfter frekvent fram att olika aspekter som följer av<br />
regelverk bedöms vara kostnadsdrivande eller påverkar tillväxtförutsättningarna<br />
i negativ riktning. Frågorna om utformningen om olika regelverk har<br />
erhållit allt större fokus över tid såväl i Sverige som internationellt. Orsakerna<br />
till detta ökade fokus kan sannolikt vara flera, men en viktig förklaring är<br />
nog att ökad globalisering med stor rörlighet för varor och kapital även har<br />
medfört att regelverken i olika <strong>län</strong>der är utsatta för konkurrens från omvärlden<br />
(Näringslivets Regelnämnd, NNR <strong>2013</strong>).<br />
Som motionären beskriver har fokus på att minska den svenska regelbördan<br />
legat på att minska de administrativa kostnaderna som av dåvarande<br />
myndigheten NUTEK uppmätts till ca 100 miljarder kr 2006. Målet om<br />
att minska kostnaderna med 25 procent under förra mandatperioden har<br />
hittills inte uppnåtts och vissa för företagen viktiga och prioriterade regelförenklingsförslag<br />
återstår att genomföras. De administrativa kostnaderna är<br />
dock bara en del av företagens totala (direkta) kostnader. Till dessa ska läggas<br />
materiella kostnader (investeringskostnader) och finansiella kostnader såsom<br />
avgifter och skatter. Vidare tillkommer indirekta kostnader på företags- och<br />
samhällsnivå till följd av regler. Exempel på indirekta kostnader är sådana<br />
som påverkar innovationer, investeringsvilja, produktivitet, nyföretagande<br />
och sysselsättning.<br />
De svenska näringslivsorganisationerna har under de senaste två mandatperioderna<br />
lämnat in ca 350 förenklingsförslag till regeringen. De regelområden<br />
som näringslivet anser vara de främsta hindren för att kunna växa (och<br />
sålunda vill se förenklingar/förbättringar inom) är skatte- och momsregler,<br />
arbetsrätt, specifika branschregler, arbetsmiljöregler, miljöregler och plan-<br />
och byggregler. Det finns därmed som förbundsstyrelsen ser det ett gediget<br />
underlag för regeringen och ansvariga myndigheter att förenkla inom. Detta<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 429
har också skett och sker löpande inom regeringskansliet och på myndighetsnivå<br />
och redovisas i regeringens årliga skrivelse om regelförenkling till<br />
riksdagen.<br />
Samtidigt har även regeringens och vissa myndigheters arbete med regelförenkling<br />
och konsekvensanalyser utvärderats av bl.a. Riksrevisionen (2012)<br />
och Statskontoret. Nyss nämnda organ utvärderar även regeringen och dess<br />
myndigheter med avseende på effektivitet och verksamhet. Förbundsstyrelsen<br />
är av uppfattningen att nyss anförda är att likställa med de förslag som<br />
motionären lägger fram i att-sats ett och fyra, om än i en annan organisations-<br />
och strukturform.<br />
För att kunna skatta reglernas effekter och välja det regleringsalternativ som<br />
innebär lägst kostnad för företagen, givet att syftet med regleringen uppfylls,<br />
krävs en konsekvensutredning innan förslaget genomförs. Den svenska<br />
regeringen har under förra mandatperioden infört ett enhetligt regelverk för<br />
konsekvensutredningar med i princip samma skyldighet för statliga utredningar,<br />
departement och myndigheter att redovisa ett förslags effekter. Likaså<br />
har regeringen inrättat ett regelråd, vars främsta uppgift är att granska de<br />
konsekvensutredningar regelgivarna upprättat innan ett förslag träder ikraft.<br />
Regelrådets granskning under 2012 har visat att kvaliteten på myndigheternas<br />
och departementens konsekvensutredningar är godtagbara endast i<br />
42 procent av fallen. Det innebär lite tillspetsat att regelgivarna i majoriteten<br />
av fallen inte kunnat bedöma de effekter reglerna får för företagen samt<br />
huruvida det mest kostnadseffektiva regleringsalternativet valts.<br />
Vidare finns redan idag krav på att bl.a. myndigheter och departement ska<br />
följa upp konsekvenser av sina lagar, förordningar, föreskrifter och allmänna<br />
råd. Kraven gäller dock inte i vilken omfattning och inte heller på vilket<br />
sätt eller med vilken periodicitet. Det görs inte heller utvärderingar i stor<br />
utsträckning, trots skyldigheten. Merparten av de regler som träffar företagen<br />
har därmed inte utvärderats med avseende på effekter och kostnader ex post<br />
eller via en fullgod konsekvensutredning, ex ante.<br />
Detta problem menar förbundsstyrelsen skulle kunna åtgärdas genom det<br />
som motionären föreslår beträffande en tidsbestämning av reglernas giltighet<br />
i form av solnedgångsklausul, där ansvariga beslutsfattare vid en viss given<br />
430<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
tidpunkt tvingas ta ställning till om regeln fortsatt ska gälla eller inte. I samband<br />
med detta kan en utvärdering göras om regeln haft avsedd effekt.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att bifalla att-satserna 2 och 3,<br />
att anse att-satserna 1 och 4 besvarade med det av förbundsstyrelsen<br />
anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 431
MOTION 55<br />
FÖRSÄLJNING AV STATLIGA BOLAG SOM EN VÄG UT UR<br />
INFRASTRUKTURSKULDEN<br />
Sverige har en eftersatt transportinfrastruktur. Sedan 1960-talet har infrastrukturinvesteringar<br />
som andel av BNP mer än halverats. Svenskt Näringsliv<br />
har i en nyligen presenterad rapport presenterad en siffra på den svenska<br />
transportinfrastrukturskulden och uppskattat den till minst 90 miljarder<br />
kronor. Alla undersökningar visar entydigt på att vi har underinvesterat i<br />
infrastruktur under flera decennier. Studeras regeringens infrastrukturproposition<br />
2014 – 2025 väntas tyvärr heller ingen förbättring. Enligt beräkningar<br />
som gjorts av WSP kommer infrastrukturinvesteringarnas andel av BNP<br />
minska från 0,85 procent 2011 till 0,67 procent 2025 41 . Detta innebär i<br />
klartext att infrastrukturinvesteringarna andel kommer vara fortsatt låga och<br />
sjunkande. Transporter är blodomloppet i ekonomin och gör vi inte något<br />
åt denna problematik kommer Sveriges konkurrenskraft försämras väsentligt<br />
framöver.<br />
Vad finns det då för lösningar på problemet?<br />
En lösning skulle vara att väsentligt öka anslagen till transportinfrastruktur.<br />
Problemet med en sådan lösning är att det skulle vara nödvändigt att ändra<br />
på de finanspolitiska regelsystemen. Dessutom skulle det kunna uppstå förtroendeproblem<br />
i samband med långvariga budgetunderskott och en ökad<br />
statsskuld. En mer attraktiv lösning skulle istället vara att sälja ut statliga bolag<br />
och öronmärka dessa medel för infrastruktursatsningar. Förvisso finns det<br />
inte någon skillnad mellan att finansiera investeringar i infrastruktur med<br />
lån och med intäkter från försäljning av exempelvis aktier i privata företag.<br />
Resultatet för statens förmögenhetsställning påverkas i princip på samma sätt<br />
men förtroendeproblemen torde bli mindre.<br />
Enligt en offentlig utredning från 2012 föreslår att förvaltningen av de statliga<br />
bolagen ska ske i statliga holdingbolag. Med en sådan framtida lösning<br />
vore det fördelaktigt att starta ett statligt bolag, Stora Infrastrukturprojekt<br />
AB, för att effektivt föra över resurser från försäljningar och intäkter från de<br />
statliga bolagen.<br />
41 Beräkningarna bygger på en BNP-tillväxt på 2 procent per år.<br />
432<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att Förbundsstyrelsen till Regeringen överlämnar förslag om att<br />
1<br />
öronmärka intäkter från försäljning av statliga bolag för finansiering<br />
av infrastrukturskulden. Med fördel skulle ett statligt bolag,<br />
Stora Infrastrukturprojekt AB, startas för att effektivt föra över<br />
resurser från försäljningar och intäkter från de statliga bolagen.<br />
Lars-Johan Blom, Oscar Södra<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 433
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 55<br />
I Sverige är vi djupt medvetna om det eftersatta, dels underhållsarbete, dels<br />
den brist på utveckling, av vår infrastruktur som vi haft under årtionden.<br />
Motionären pekar på problemställningen att investeringarna inom området<br />
bara har minskat och att det i den vidare analysen kommer att fortsätta att<br />
minska.<br />
Försäljningen av statliga bolag har varit och kommer troligtvis fortsätta<br />
att vara ett sätt att minska den statliga skulden under förutsättning av ett<br />
fortsatt regeringsalternativ och därmed även skapa förutsättningar till sänkt<br />
skatt.<br />
Var prioriteringarna skall ligga från intäkterna vid eventuella försäljningar av<br />
statliga bolag överlåter FS till regeringen att avgöra.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
434<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 56<br />
EN OPS-MODELL MED MERPARTEN STATLIG<br />
FINANSIERING<br />
När alliansregeringen kom till makten 2006 var förhoppningarna stora att<br />
Offentlig Privat Samverkan (OPS) skulle bli vanligare inom infrastrukturområdet.<br />
På uppdrag av regeringen gjorde Banverket och Vägverket tillsammans<br />
med Statens väg- och transportforskningsinstitut 2007 en utredning i<br />
ämnet. Utredningens huvudslutsatser var att OPS kan bidra till ökad samhällsekonomisk<br />
effektivitet och att det vore önskvärt att jobba vidare med att<br />
utarbeta en svensk modell. Efter det att utredningen hade lagts fram hände<br />
inte mycket förrän i januari 2008. Då presenterade Anders Borg och dåvarande<br />
infrastrukturminister Åsa Torstensson riktlinjerna för infrastrukturpolitiken<br />
för de närmaste åren. OPS nämndes inte överhuvudtaget. Senare har<br />
det fram kommit att regeringen framför allt har två argument mot OPS-lösningar.<br />
För det första kan staten låna kapital billigare än en privat aktör och<br />
för det andra bidrar OPS-lösningar till att binda upp offentliga medel för en<br />
lång tid framöver. Sedan dess kan man konstatera att det inom infrastrukturområdet<br />
varit locket på för OPS.<br />
Erfarenheter från våra nordiska grann<strong>län</strong>der Norge och Finland visar att<br />
OPS-lösningar har varit mycket effektiva för genomförande, tidsplaner<br />
och budget. Det första motorvägsprojektet i Finland, Helsingfors–Lahtis,<br />
genomfördes redan under 1990-talet. Byggtiden för projektet förkortades<br />
med ett helt år tack var OPS-lösningen. Generellt kan man säga att OPS ger<br />
fördelar i form av Minskad offentlig risk och ökad långsiktig överblick av<br />
kostnader. I dag finns risker kopplade till större byggprojekt för det offentliga.<br />
Detta då det ekonomiska ansvaret, eventuella kostnadsökningar och<br />
oförutsedda underhållskostnader tenderar att hamna hos den offentliga beställaren<br />
av projektet. OPS innebär inte bara att de ekonomiska riskerna kan<br />
fördelas mellan den upphandlande parten och entreprenören, utan också att<br />
pris för investering, drift och underhåll på förhand kan fastställas och vara<br />
kända. Det ger också Incitament att hålla tidplan, hög kvalitet och kostnadseffektivitet.<br />
I dag kan en offentlig beställare uppleva att incitamenten hos<br />
entreprenören vid ett bygge är för otydliga. Detta då ansvaret för tidtabeller,<br />
kvalitet och kostnader är för otydligt. OPS innebär att entreprenören bär<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 435
ansvar för hela projektets ekonomi över hela projektets livs<strong>län</strong>gd. Därmed<br />
skapas tydliga incitament att göra ett bra jobb, hålla tidtabeller, se långsiktigt<br />
på kvalitet redan från byggstart och eftersträva kostnadseffektiva lösningar.<br />
I den senaste Infrastrukturpropositionen från förra 2012 diskuteras OPS i<br />
kapitel 5 ” Det finns en osäkerhet i vilken utsträckning OPS generellt kan<br />
innebära effektivitetsvinster i förhållande till övriga entreprenadformer, och<br />
regeringen bedömer att en mycket stor del av de fördelar som anges för OPS<br />
kan uppnås genom funktionsentreprenader och funktionsentreprenader med<br />
helhetsåtaganden. Det är otvivelaktigt att staten lånar billigare än ett privat<br />
bolag och att kapitalkostnaderna för staten skulle öka vid ett val av OPS som<br />
finansieringsform.” Prop. 2012/13:25<br />
Vi delar regeringens slutsats att det är otvivelaktigt att staten lånar billigare<br />
än ett privat bolag, däremot delar vi inte regeringens bedömning att<br />
de fördelar som anges för OPS kan uppnås genom funktionsentreprenader<br />
och funktionsentreprenader med helhetsåtaganden. Väsentliga drivkrafter<br />
försvinner. Det handlar om riskkapitalets betydelse och den professionella<br />
genomlysningen från kommersiella långivare. Ett alternativ vore en OPS<br />
modell med merparten statlig finansiering men som också innehåller en<br />
mindre del från kommersiella långivare och en del riskkapital för att inte<br />
tappa drivkrafterna i OPS-modellen.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att Förbundsstyrelsen till Regeringen överlämnar förslag om att OPS-<br />
1<br />
modellen med merparten statlig finansiering blir en naturlig<br />
modell för framtida infrastrukturprojekt<br />
Lars-Johan Blom, Oscar Södra<br />
436<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 56<br />
Motionen tar upp en av de riktigt heta frågorna i den breda infrastrukturdebatten.<br />
Förbundsstyrelsen delar motionens inriktning om att det finns<br />
betydande fördelar med olika former av OPS-projekt, inte minst avseende<br />
incitament och effektivitet.<br />
Stockholm är en av de regioner som växer snabbast i Europa och behoven<br />
av infrastruktursatsningar är mycket stora. Kostnaderna för investeringar i<br />
infrastruktur är samtidigt mycket höga och därför bör nya lösningar prövas.<br />
Olika former av OPS kan möjliggöra projekt som annars hade varit för dyra<br />
och få fart på så kallade surdegsprojekt som aldrig kommit till stånd, trots<br />
åratal av diskussion. Samtidigt kan lägre kostnader för skattebetalarna möjliggöra<br />
skattesänkningar och satsningar på välfärdens kärna.<br />
När det gäller den exakta förslagslydelsen vill dock förbundsstyrelsen inte<br />
låsa sig till en specifik OPS-modell. Det är inte heller upp till förbundsstyrelsen<br />
att överlämna förslag till regeringen på det sätt som motionären föreslår.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 437
MOTION 57<br />
SÄNKT KAPITALSKATT<br />
Den ekonomiskt oberoende svensken är en falsk självbild. Förra året sparade<br />
svenskarna enligt Demoskop i genomsnitt bara 3 172 kronor, inklusive<br />
amorteringar på huslån m.m., trots de låga räntorna. En annan Demoskopundersökning<br />
visar att bara 20 procent av medborgarna kan få fram 14 000<br />
kronor inom en vecka, om något oväntat behov skulle uppstå.<br />
Den krassa verkligheten är att med små ekonomiska marginaler i vardagen<br />
och utan den trygghet som egna besparingar ger blir många extremt beroende<br />
av låneräntans rörelser, lönedatum, dyra lån för att klara oväntade utgifter<br />
som tandläkarbesök eller inköp av ett nytt kylskåp. Att mista sitt arbete och<br />
därmed sin lön blir en katastrof och att pröva ett nytt arbete blir ett vågspel.<br />
År 2012 uppgick det totala skattetrycket till 44,2 procent. Fyra jobbskatteavdrag<br />
har sänkt inkomstskatten så att Sverige nu inte <strong>län</strong>gre har det högsta<br />
skatteuttaget av OECD-<strong>län</strong>derna utan det näst högsta.<br />
Även på sparandesidan är avkastningen hårdare beskattad än i omvärlden.<br />
Sveriges kapitalinkomstskatt är 30 procent medan snittet för OECD och<br />
EU- <strong>län</strong>derna ligger på 17 procent. Dessutom förekommer i flera av dessa<br />
<strong>län</strong>der skattefrihet för <strong>län</strong>gre innehav av aktier och skattelättnader för små<br />
aktievinster, särskilda sparavdrag eller skattefrihet för mindre kapitalinkomst.<br />
Om förutsättningarna för att spara i bank och i aktier förbättras genom att<br />
kapitalskatten sänks kanske fler satsar på att bygga upp ett eget sparande.<br />
En annan fördel för Sverige blir att en lägre kapitalinkomstskatt ökar företagens<br />
tillgång till inhemskt investeringskapital. En ekonomisk buffert ger<br />
större självständighet och minskat beroende av andras beslut och därigenom<br />
en mer oberoende svensk medborgare.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta:<br />
att kapitalinkomstskatten sänks i riktning mot OECD-snittet.<br />
1<br />
översända motionen till partistämman<br />
att 2<br />
Marianne Watz, Gärdet<br />
438<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 58<br />
ETT OMEDELBART AVSKAFFANDE AV DEN S.K. VÄRN-<br />
SKATTEN<br />
Den här motionen borde inte behövas. Sverige har sedan 2006 den bästa<br />
regeringen på <strong>län</strong>ge, men även en mycket bra regering kan göra fel. Ett stort<br />
fel är att den s.k. värnskatten ännu inte har avskaffats. Värnskatt infördes för<br />
första gången i Sverige under första världskriget. Det var då en skatt på de<br />
högsta inkomsterna, för att ge extra ekonomiska medel till Sveriges försvar. I<br />
mitten av 1990-talet återanvände den socialdemokratiska regeringen begreppet,<br />
men då för att ”värna om välfärden” i den ekonomiska kris som hade<br />
uppstått mycket på grund av de socialdemokratiska regeringarna fram till<br />
1991.<br />
Den höga marginalskatten som infördes på 1990-talet är i stort sett kvar.<br />
Det är den industrialiserade världens högsta marginalskatt. Den börjar redan<br />
vid relativt låga inkomster, vid en internationell jämförelse. Marginalskatt<br />
kan liknas vid en straffskatt på att få högre inkomster, det är med andra ord<br />
en straffskatt på att lyckas bra i livet. De hårt arbetande akademiker och entreprenörer<br />
som når upp i litet högre inkomster än genomsnittet blir bestraffade<br />
för det.<br />
Den s.k. värnskatten motsvarar 0,3 % av de totala skatteintäkterna. Många<br />
nationalekonomer är överens om att ifall denna skatt skulle tas bort, skulle<br />
skatteintäkterna totalt snarast öka. Det skulle löna sig mer att arbeta mer och<br />
det skulle ge fler internationella investeringar i Sverige. Ett avskaffande av<br />
den s.k. värnskatten är helt i linje med Moderata samlingspartiets arbetslinje.<br />
Med hänsyn till ovanstående yrkar jag att stämman beslutar att<br />
Moderata samlingspartiet i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> skall verka för<br />
att den statliga marginalskatt som i dagligt tal går under namnet<br />
1<br />
värnskatt omedelbart skall avskaffas, och<br />
att ta motionen som sin egen till Moderata samlingspartiets parti-<br />
2<br />
stämma.<br />
Elias Granqvist, Hässelby<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 439
MOTION 59<br />
FLYTTSKATTER<br />
<strong>Stockholms</strong>regionen växer rekordsnabbt samtidigt som bo<strong>stad</strong>sbyggandet är<br />
rekordlågt. Det krävs åtgärder för att råda bot på den stora bo<strong>stad</strong>sbristen.<br />
Rörligheten på bo<strong>stad</strong>smarknaden måste öka. En av de viktigaste åtgärderna<br />
är att göra det lättare och billigare att byta bo<strong>stad</strong>. Många bor kvar i för stora<br />
bostäder för att de inte kan minska sina boendekostnader genom att flytta<br />
till en mindre. Höga kostnader vid flytt medför att många hushåll indirekt<br />
låses in i sitt boende. Det berör särskilt hushåll som bott <strong>län</strong>ge i sina småhus/<br />
bo<strong>stad</strong>srätter och som har ingen eller en låg belåning. De riskerar att bromsa<br />
upp de välbehövliga flyttkedjorna som sätts igång när hushåll byter bo<strong>stad</strong>.<br />
Exempel:<br />
Ett äldre par har bott i sin villa sedan 50-talet och känner att de vill flytta till<br />
ett enklare och billigare boende. De vill sälja villan och få lite över. Verkligheten<br />
blir att villa försäljningen skulle kunna kosta upp till 820.000 kronor i<br />
skatter plus mäklararvodet på 170.000 kr.<br />
Samtidigt har en barnfamilj konstaterat att de bor för trångt och vill sälja sin<br />
bo<strong>stad</strong>srätt och flytta till villa. Flyttkedjan bromsas upp pga det äldre paret<br />
väljer att bo kvar i villan. Det blir billigare att bo kvar. Vid köp eller försäljning<br />
av villa/ bo<strong>stad</strong>srätt slår flyttskatter och försäljningskostnader hårt.<br />
Flyttskatter:<br />
REAVINSTSKATTEN<br />
Sedan 2008 är skatten 22 % på vinsten dvs försäljningspriset minus inköpspriset,<br />
när man säljer en privatbo<strong>stad</strong>. Det är en evig skatt dvs varje gång<br />
man säljer sin bo<strong>stad</strong> betalas reavinstskatten. Inköpspriset på en bo<strong>stad</strong> är<br />
inte inflationsuppräknat och kan te sig som mycket lågt i dags läget, men<br />
penningvärdet var ett annat vid köpetillfället.<br />
UPPSKOVSMÖJLIGHETER<br />
Vid försäljning av privatbo<strong>stad</strong> finns det möjlighet att skjuta upp reavinstskatten<br />
på belopp minst 50.000 kr och högst 1 450.000 kr. Uppskovet är<br />
räntebelagt med 0,5 % av uppskovsbeloppet. Räntan är inte avdragsgill.<br />
440<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
STÄMPELSKATTER<br />
Lagfart heter ägarbeviset för en fastighet vid husköp. För att få lagfart betalas<br />
en stämpelskatt som motsvarar 1,5 % av köpeskillingen plus en avgift på<br />
825 kronor. Pantbrev är säkerhet för lån vid köp av bo<strong>stad</strong>. Att lösa nya<br />
pantbrev kostar 2 % av pantbrevsbeloppet i stämpelskatt plus en avgift på<br />
375 kronor per pantbrev.<br />
KOMMUNALFASTIGHETSAVGIFT<br />
Högst 6 387 kr på ett småhus. Ett nybyggt hus är helt befriat från avgiften i<br />
5 år och halv avgift de följande 5 åren.<br />
Försäljningskostnader:<br />
Mäklararvoden: En betydande kostnad vid bo<strong>stad</strong>sförsäljning är mäklararvodet.<br />
Kan vara 3–5 % av försäljningspriset. Annonseringskostnader, sälja/<br />
avveckla tidigare bo<strong>stad</strong>, sök- och informationskostnader, övervakningskostnader<br />
m m tillkommer vid bo<strong>stad</strong>sbyte av villa/ bo<strong>stad</strong>srätt.<br />
Hur ser situationen ut i våra grann<strong>län</strong>der vad beträffar flyttskatter?<br />
Sverige är det land som beskattar bo<strong>stad</strong>sbyten hårdast. Det är nästan bara<br />
Sverige som praktiserar evig kapitalvinstbeskattning vid bo<strong>stad</strong>sförsäljning.<br />
I Finland och Norge utgår ingen kapitalvinstskatt om man ägt och bott i<br />
bo<strong>stad</strong>en över 2 år. I Danmark gäller 3 år, i Tyskland 10 år. Flera <strong>län</strong>der tar<br />
hänsyn till inflationen vid beräkning av eventuell skatt på bo<strong>stad</strong>sförsäljning<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att reavinstbeskattningen vid försäljning av villor och bo<strong>stad</strong>srätter<br />
1<br />
sänks i nivå med våra grannläder.<br />
att ersätta stämpelskatterna för lagfart och pantbrev med avgifter som<br />
2<br />
motsvarar myndigheternas faktiska administrationskostnader.<br />
att ta hänsyn till den reala värdestegringen. Bo<strong>stad</strong>ens inköpspris<br />
3<br />
räknas upp med inflationen vid beräkning av vinstskatten.<br />
se över och fasa ut uppskovsreglerna.<br />
att 4<br />
Madeleine Kock, Oscar Södra,Ulf Bourker Jacobsson, Oscar Södra, Lars-Johan<br />
Blom, Oscar Södra och Ann-Christine Carlberg, Hedvig Eleonora<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 441
MOTION 60<br />
AVSKAFFANDE AV STÄMPELSKATT<br />
Stämpelskatt är den skatt man får betala när man köper ett hus eller en tomt.<br />
Den beräknas på priset (köpeskillingen). Om priset understiger taxeringsvärdet<br />
beräknas den på taxeringsvärdet som uppdateras den 1 januari varje<br />
år. Ett stämpelskattepliktigt förvärv anses i princip ha skett det datum då<br />
köpekontraktet undertecknas.<br />
Om man får huset genom arv eller gåva slipper man lagfartsavgift. Det gäller<br />
dock inte om man i utbyte av gåvan övertar ansvaret för en skuld eller betalar<br />
en ersättning på minst 85 % av husets värde. Slutligen betalar man en<br />
expeditionsavgift på 825 kronor. Om man bygger ett hus slipper man betala<br />
stämpelskatt på byggnaden men får däremot göra det på tomten.<br />
Stämpelskatten uppgår till 1,5 % av köpeskillingen för privatfastigheter.<br />
Utöver alla övriga kostnader såsom pantbrevsavgift och vid försäljning realisationsvinst<br />
22 % blir det en dyr affär idag att byta boende. Detta i sin tur<br />
göra att vi får en trög bo<strong>stad</strong>smarknad.<br />
Mot bakgrund i ovanstående föreslår vi åt förbundsstämman<br />
att verka för att stämpelskatt när man köper en fastighet eller en tomt<br />
1<br />
skall avskaffas och ersättas med en mindre administrativ avgift<br />
som motsvarar de verkliga kostnader som de facto en sådan transaktion<br />
tar i anspråk<br />
Anne-Christine Carlberg, Hedvig Eleonora och Madeleine Kock, Oscar Södra<br />
Källa:<br />
Lag (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter<br />
442<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 61<br />
SLOPA KAPITALVINSTSKATT (REAVINSTSKATT) VID<br />
BOSTADSRÄTTSFÖRSÄLJNING<br />
Då bo<strong>stad</strong>spriserna har stigit kraftigt de senaste åren i Stockholm är det dyrt<br />
och komplicerat att byta bo<strong>stad</strong>. Detta innebär att äldre personer bor kvar i<br />
sina lägenheter <strong>län</strong>gre än de egentligen skulle vilja. Man kanske har bott in<br />
sig i ett visst område och vill då helst inte flytta därifrån. Man känner kanske<br />
behov av hiss eller har blivit ensamstående och vill ha en mindre lägenhet.<br />
Reavinstskatten gör att det blir för dyrt att flytta eftersom lägenhetspriserna<br />
gått upp kraftigt sedan man köpte sin lägenhet.<br />
Storstäderna blir mer och mer attraktiva. Här finns jobben, utbildningar och<br />
möjligheter. Fler och fler unga flyttar hit och bo<strong>stad</strong>sbristen är stor.<br />
Reavinstskatten är idag 22 % på vinsten vid en försäljning. Köper man en<br />
ny lägenhet som är dyrare behöver man inte betala denna skatt förrän man<br />
säljer den nya lägenheten. Högst 1,6 milj/bo<strong>stad</strong> får skjutas upp och sedan<br />
2008 får man betala 0,5 % ränta på det uppskjutna beloppet. Har man köpt<br />
lägenheten billigt och därför måste betala reavinstskatt på vinsten kan det bli<br />
svårt att byta lägenhet. Detta leder till dålig rörlighet på bo<strong>stad</strong>smarknaden.<br />
Stockholm växer. Idag är vi ca 850 000 inv. och inom en 10-årsperiod blir<br />
vi troligen 1 milj. Det saknas mängder av lägenheter i Stockholm och kan vi<br />
få en större rörlighet på bo<strong>stad</strong>smarknaden är det positivt. Kan vi underlätta<br />
för äldre personer att flytta från större lägenheter till mindre och i stället ge<br />
plats åt barnfamiljer, får vi en större rörlighet och fler skulle ges möjlighet att<br />
bo i Stockholm.<br />
Vi föreslår att förbundsstämman beslutar<br />
att1 verka för att kapitalvinstskatten vid försäljning av bo<strong>stad</strong>srätter<br />
inom en 5-årsperiod ska sänkas .<br />
att2 verka för att kapitalvinstskatten vid försäljning av bo<strong>stad</strong>srätter ska<br />
avskaffas.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 443
att 3<br />
444<br />
motionen överlämnas till partistämman för fastställande.<br />
Elisabeth Collijn, Maria<br />
Med stöd från Lars Malmqvist, Ann-Katrine Rundberg, Kristina Almqvist,<br />
Rebuar Fredon, Bardhyl Kokalari, Alexandra Puccini, Gustav Solsjö och Marianne<br />
Pettersson, Mariamoderaterna<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTIONERNA 57– 61<br />
I en ekonomiskt turbulent omvärld har Sverige med sina sunda statsfinanser<br />
varit ett av de få <strong>län</strong>der som kunnat sänka skatter, göra infrastruktursatsningar<br />
och genomföra ekonomiska reformer. Framgången bakom detta är att vår<br />
alliansregering haft grund i sunda statsfinanser, ordning och reda på ekonomin<br />
och på arbetslinjen. Sedan 2006 har fyra jobbskatteavdrag hjälp till att<br />
sänka trösklarna till arbetslivet, minskat utanförskapet i Sverige och gjort att<br />
fler kan leva på sin lön. I år har vår alliansregering genomfört en sänkning<br />
av bolagsskatten för att ytterligare förbättra förutsättningarna för att skapa<br />
fler jobb på arbetsmarknaden. Vår politik har fokuserat på skattesänkningar<br />
till den breda befolkningen och för att skapa förutsättningar till fler jobb på<br />
arbetsmarknaden.<br />
Sveriges eftersläp i jämförelse med OECD-<strong>län</strong>dernas kapitalinkomstskatts<br />
sänkningar de senaste 10 åren av är alarmerande, och vår kapitalinkomstskatt<br />
bör justeras nedåt. Dessutom har det ökade trycket på bo<strong>stad</strong>smarknaden<br />
i Stockholm, där inflyttning sker med fullsatta SL-bussar varje dag,<br />
ökat behovet av an bra matchning mellan boende och bo<strong>stad</strong>. Den inlåsningseffekt<br />
som uppstår genom reavinstbeskattning, den s.k. flyttskatten,<br />
är ett problem och bör sänkas om inte helt avskaffas på sikt. Även den s.k.<br />
värnskatten, skatten på entreprenörskap och utbildning, är ett aber och skall<br />
avskaffas på sikt.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n beslutade 2011 att prioritera bland våra föreslagna skattesänkningar,<br />
genom att först och främst genomföra ett femte jobbskatteavdrag<br />
och höja brytpunkten för statlig inkomstskatt, sedan avskaffa värnskatten,<br />
och därefter avskaffa flyttskatten. Detta skulle ske inom ramen av det<br />
statsfinansiella finansiella utrymmet för att behålla statsfinanserna sunda.<br />
Detta är även av förbundsstyrelsens åsikt. De av förbundsstyrelsens tidigare<br />
påpekade skattesänkningarna måste ha företräde eftersom de bidrar till ökad<br />
sysselsättning och fler jobb, därefter kan vi på sikt sänka andra skatter. Dessvärre<br />
har dessa reformer fått avvakta då inte bara Europas utan även Sveriges<br />
ekonomi affekterats av den globala finanskrisen, med betydliga nedåtrisker<br />
och sämre tillväxt i Svensk ekonomi.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 445
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionerna 57–61 besvarade med det av förbundsstyrelsen<br />
anförda.<br />
446<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 62<br />
UTÖKAT RUT-AVDRAG INOM ÄLDRETJÄNSTER<br />
Vårt mål skall alltid vara att varje individ i behov av hjälp skall få en kvalitet<br />
i vardagen som var och en upplever som god. Att mäta kvalitet är på sitt sätt<br />
ett trubbigt instrument eftersom varje individ har sin uppfattning om god<br />
kvalitet. Genom en framåtsyftande politik kan vi möta detta genom att varje<br />
individ ges en större möjlighet att själv avgöra vilka tjänster och kvalitetsnivå<br />
som man önskar utifrån sina egna behov om en god livssituation oavsett<br />
ålder.<br />
Hemtjänsten i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> kostar ca 2,7 miljarder kronor per år. Totalt<br />
avsätter <strong>stad</strong>en över 7 miljarder till äldreomsorgen. Målgruppen är totalt<br />
122 487 personer år 2011 över 65 år. Av dessa är 38 761 över 80 år. Det<br />
först efter 80 år som omsorgsbehovet ökar markant.<br />
Under januari <strong>2013</strong> var 16 158 personer beviljade hemtjänst. Det genomsnittliga<br />
antalet timmar för personer boende i ordinärt boende är 34,5 och<br />
för boende i servicehus 61,5 timmar. Under 2012 beviljades totalt i Stockholm<br />
7 559 840 timmar inom hemtjänsten. För att få hemtjänst är biståndsbedömning<br />
ett villkor. Man kan erhålla hjälp med ett antal tjänster såsom<br />
städning, matlagning, utevistelse samt personlig hygien. Socialtjänstlagens<br />
utformning medger inte att individen köper tjänster därutöver.<br />
Den som köper tjänsten betalar, beroende på inkomst och omsorgsgrupp en<br />
maximal avgift per månad av 1 712 kronor. Antalet timmar som man kan<br />
erhålla beroende på bedömd grupptillhörighet är från 2 timmar (grupp II)<br />
till 168 timmar (grupp VI) i månaden.<br />
I grupp sex finns de personer som har ett mycket högt vård- och omsorgsbehov.<br />
Den gruppen bör omfattas av den äldrepeng som vi motionerat<br />
om tidigare. Sedan RUT och ROT infördes har fler och fler använt sig av<br />
denna möjlighet. Kunskapen om att använda RUT är begränsad hos många.<br />
Informationen bör intensifieras och även påvisa att det kan vara ekonomiskt<br />
lönsamt för den enskilde att använda RUT i stället för biståndsbedömd<br />
hemtjänst. En form av GarantiRUT bör införas för dem som betalar en låg<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 447
skatt eftersom de inte har möjlighet att i någon större grad använda RUTavdraget.<br />
Nedre åldersgränsen för hemtjänst och GarantiRUT bör höjas<br />
eftersom de flesta inte är beroende av hemtjänst senare i livet. Det är först i<br />
80-årsåldern som omsorgsbehovet ökar markant.<br />
Vi föreslår att vid sidan av en kommunal biståndsbedömning utvecklas ett<br />
nytt system som innebär att individen själv avgör vilken typ av tjänst den<br />
har behov av. Genom att själv upphandla och använda Rut skulle individens<br />
kostnad i många fall bli lägre än den avgift kommunen betalar för samma<br />
tjänst. Dessutom ökar förutsättningarna för högre kvalitet.<br />
Det skulle även kunna innebära att det blir enklare att lägga till extra önskade<br />
tjänster.<br />
Det bör finnas en kommunal tjänst som kan stödja och hjälpa personer med<br />
upphandlingen av bra vård- och omsorg. Fördelarna med detta system är<br />
många, framför allt ökad kvalitet och valmöjlighet.<br />
Med anledning av ovanstående yrkas att stämman beslutar<br />
att bifalla motionen<br />
1<br />
att uppdrag ges till kommunfullmäktige att utreda möjligheten att för<br />
2<br />
biståndsnivåer 1-4 hänvisa sökande till egen finansiering genom<br />
RUT<br />
att effektivt granska ”kravspiralen” vid biståndsbedömning<br />
3<br />
att att överlämna motionen till den moderata riksdagsgruppen att<br />
4<br />
verka för att RUT-avdraget utökas för målgruppen och höjs till<br />
75 % av kostnaden<br />
utveckla GarantiRUT för äldre som har låga skatter<br />
att 5<br />
Helena Bonnier, Oscar Södra, Lars Edvall, St: Göran, Anita Lundin, Brännkyrka,<br />
Birgitta Persson, Brännkyrka, Ulf Bourker Jacobsson, Oscar Södra, Birgitta<br />
Thulin, S:t Göran, Maria Hagbom, Bromma, Siv Hallqvist, Bromma, Thomas<br />
Linn, Engelbrekt, Thomasine Mannerfelt, Engelbrekt<br />
Nätverket Äldre<br />
Styrelsen för Brännkyrka har ställt sig bakom motionen vid styrelsemöte 20/3-<br />
<strong>2013</strong><br />
448<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 62<br />
RUT-avdraget har varit en av Alliansens jobbskapande reformer, som gjort<br />
det billigare och lättare att vitt anlita hjälp för exempelvis städning. RUT är<br />
vanligast använt bland par med barn och bland äldre ensamstående kvinnor.<br />
Det är uppenbart att RUT-avdraget har utmanat den hemtjänst som kommuner<br />
erbjuder. Ibland är det till och med billigare att anlita RUT-företag<br />
än att använda hemtjänsten.<br />
Det är en utveckling som till exempel har gjort människor mindre beroende<br />
av biståndsbedömning. Förbundsstyrelsen ser därför ingen anledning till att<br />
utöka RUT-avdraget för en särskild grupp.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 449
MOTION 63<br />
JOBB I STOCKHOLM<br />
Alliansregeringen har genomfört många reformer som skapat bättre förutsättningar<br />
för att fler människor ska hitta ett arbete. Trots det är det ett<br />
faktum att vissa kommuner fortfarande har höga arbetslöshetsnivåer. Det<br />
visar sig att kommunpolitikers agerande på lokal nivå har stor betydelse för<br />
hur många jobb som skapas. Det är idag stora skillnader i arbetslöshetsgrad<br />
mellan kommuner som genomför jobbskapande reformer och de som sackar<br />
efter. För att få en helhetsbild över situationen på arbetsmarknaden räcker<br />
det inte med att se till vad regeringen gör. Vi måste också se till att det görs<br />
fler jobbskapande reformer på lokal nivå.<br />
Bo<strong>stad</strong> – en förutsättning för jobb<br />
En fungerande arbetsmarknad hänger ihop med en fungerande bo<strong>stad</strong>smarknad.<br />
När det är lätt att flytta för att kunna ta ett jobb blir också matchningen<br />
på arbetsmarknaden bättre. I Sverige har vi jämfört med andra <strong>län</strong>der<br />
i Europa hög ungdomsarbetslöshet. I Stockholm, som ekonomiskt sett är<br />
Sveriges tillväxtmotor 42 , har vi en av Europas mest stelbenta bo<strong>stad</strong>smarknader<br />
43 . I många fall är en bo<strong>stad</strong> en förutsättning för jobb. Därför vill vi se en<br />
högre ambitionsnivå för bo<strong>stad</strong>sbyggande i <strong>Stockholms</strong>området.<br />
Företagskurs för ungdomar<br />
Sommarjobb för unga fyller flera viktiga syften. Unga får chansen att samla<br />
arbetslivserfarenheter, tjäna pengar och få en fot in på arbetsmarknaden. I<br />
dagsläget subventionerar de flesta kommuner sommarjobb till ungdomar<br />
inom ramen för kommunens verksamhet. Bara <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> anställer<br />
över 5000 ungdomar sommaren <strong>2013</strong> 44 . Några kommuner har istället för<br />
subventionerade sommarjobb börjat med att erbjuda snabbkurser i företagande<br />
45 . Efter kursen får deltagaren ta emot ett startkapital och har därefter<br />
sommaren på sig att, med handledning, driva sitt egna företag. Vinsterna<br />
från företaget får ungdomen behålla själv. För några unga har detta varit ett<br />
42 http://www.chamber.se/?id=1421&newsid=39435<br />
43 http://www.fastighetsagarna.se/stockholm/aktuellt/<strong>stad</strong>sjamforelsen<br />
44 http://www.stockholm.se/Arbete/Sommarjobb-for-unga/<br />
45 http://www.huddinge.se/sv/Naringsliv-och-arbete/Jobba-hos-oss/studerande/feriepraktik/<br />
feriepraktik-2012-ung-drive/<br />
450<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
sätt få igång ett företag som de fortsatt driva även efter sommarens slut. För<br />
andra har kursen givit viktiga erfarenheter och kunskaper i hur man driver<br />
företag. Vi vill att fler kommuner i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> erbjuder den här typen<br />
av företagskurser till unga istället för endast subventionerade sommarjobb.<br />
Viktiga valfrihetsreformer<br />
Förutom själva förmedlingen av arbete erbjuder arbetsförmedlingen idag ett<br />
antal olika insatser för att hjälpa arbetslösa tillbaka in på arbetsmarknaden.<br />
Det handlar främst om praktik, rehabilitering eller utbildning. I Nacka kommun<br />
har man infört ett kundvalssystem där den arbetssökande själv kan välja<br />
anordnare av den här typen av arbetsmarknadsinsatser 46 . Istället för att den<br />
arbetssökande blir hänvisad till kommunens enda anordare av exempelvis<br />
arbetsmarknadsutbildning kan de arbetssökande i Nacka själva välja bland<br />
ett brett utbud av auktoriserade aktörer 47 . I Nacka har man ett system där<br />
de arbetssökande får en check vars storlek bestäms av hur långt från arbetsmarknaden<br />
den enskilde bedöms vara. När en ensam aktör har monopol på<br />
en tjänst dalar motivationen att hela tiden höja kvalitén. Vi vill att arbetssökande<br />
själva ska kunna välja anordnare av arbetsmarknadsinsatser för en<br />
högre kvalité och mer individanpassat stöd.<br />
Redan i grund- och gymnasieskolan läggs grunden för ett framtida yrkesliv.<br />
Vilken linje man väljer eller vilka kurser man får bra betyg i avgör vilka<br />
förutsättningar man har på arbetsmarknaden <strong>län</strong>gre fram. För att kunna<br />
göra goda val måste elever få tillräcklig information om vad som krävs på<br />
arbetsmarknaden eller universitetet. Idag har varje elev tillgång till en studie-<br />
och yrkesvägledare som har i uppgift att fylla den viktiga rollen. På vissa<br />
skolor fungerar studie- och yrkesvägledningen väl. På alltför många skolor<br />
ser vi dock att elever upplever att de får för lite information om framtida<br />
yrkesmöjligheter. Vi vill därför att fler kommuner inför ett pengsystem som<br />
innebär att elever själva ska kunna välja en annan studie- och yrkesvägledare<br />
än den som finns på skolan om de så vill. De skulle kunna gå till studie- och<br />
yrkesvägledaren på grannskolan eller varför inte till ett företag som enbart<br />
specialiserar sig på karriärvägledning.<br />
46 http://upphandling24.idg.se/2.1062/1.346030/nackabor-valjer-sjalva-jobbhjalpen<br />
47 http://www.nacka.se/web/politik_organisation/sa_styrs_nacka/politik_namnder/Aktuelltipolitiken/Sidor/Kundvalföreslas.aspx<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 451
Fler företag = fler jobb<br />
Varje år görs undersökningar av kommuners företagsklimat 48 . I mätningen<br />
tas hänsyn till en mängd olika parametrar som påverkar företagsklimatet så<br />
som exempelvis politikers och tjänstemäns attityd till företagare, regelbörda<br />
och infrastruktur. I mätning efter mätning finns tydlig korrelation mellan<br />
bra företagsklimat och låg arbetslöshet. Alla kommuner borde sträva efter<br />
att ständigt förbättra sitt företagsklimat för att på så sätt skapa tillväxt och<br />
arbetstillfällen.<br />
En av faktorerna som påverkar företagsklimatet är kommunalskatten 49 . En<br />
hög kommunalskatt leder till att invånarna i kommunen har en relativt<br />
sämre privatekonomi. Den påverkar på så sätt möjligheterna för människor<br />
att bygga det kapital som krävs för att starta företag. För redan existerande<br />
företag är det också viktigt att den lokala köpkraften är så stark som möjligt.<br />
Kommunalskatten påverkar förutsättningarna för företag att starta och växa<br />
och således påverkar den också jobbskapandet. Därför bör kommuner ha<br />
som ambition att ha så låg kommunalskatt som möjligt.<br />
SFI med jobbfokus<br />
Sverige har under många decennier berikats av invandring. Den utmaning<br />
vi nu står inför är att se till att fler nyan<strong>län</strong>da snabbare kommer in på<br />
arbetsmarknaden. Kommunen bär det enskilt största ansvaret för att människor<br />
som kommer till Sverige också får rätt verktyg att etableras i samhället<br />
50 . Många kommuner erbjuder idag SFI, svenska för invandrare. Trots att<br />
regeringen gjort flera reformer för att rusta upp SFI ser vi fortfarande brister<br />
i undervisningen 51 . För att underlätta nyan<strong>län</strong>das integration är det av stor<br />
betydelse att vi kortar tiden mellan ankomst och självförsörjning.<br />
Istället för att enbart erbjuda SFI har några kommuner i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong><br />
börjat erbjuda svenskkurser anpassade för olika yrkesgrupper. Botkyrka<br />
Kommun som driver SFF, svenska för företagare, är ett exempel på detta.<br />
SFF riktar sig till personer som har erfarenhet av att driva eget företag eller<br />
48 http://www.foretagsklimat.se/rankings<br />
49 http://www.foretagsklimat.se/rankings?factors%5B%5D=municipal_tax<br />
50 http://www.lansstyrelsen.se/kronoberg/Sv/manniska-och-samhalle/integration/mottagningoch-etablering-av-nyanlanda/Pages/statlig_ersattning.aspx<br />
51 http://www.skolinspektionen.se/sv/Om-oss/Press/Pressmeddelanden/Sfi-lagt-prioriterat-ikommunerna-/<br />
452<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
gärna vill starta eget i Sverige 52 . Utvärderingar visar att 7 av 10 av de som<br />
går kursen SFF har ett jobb eller eget företag vid kursens slut 53 . SFX 54 ,<br />
svenska för yrkesutbildade är ett bra sätt att fånga upp individer som har en<br />
utbildning eller yrkesbakgrund och fortbilda dem inom svenska språket och<br />
samtidigt ge dem verktyg för att ta sig in på arbetsmarknaden. Vi vill att fler<br />
kommuner erbjuder en individanpassad SFI-undervisning med koppling till<br />
arbetsmarknaden. De som invandrat till Sverige besitter ofta en unik kompetens<br />
och är företagsamma. Att dessa människors potential inte tas till vara är<br />
ett stort slöseri.<br />
Motprestation vid ekonomiskt bistånd<br />
I Stockholm <strong>stad</strong> är det krav på att den som får socialbidrag, d.v.s. ekonomiskt<br />
bistånd också deltar i jobbfrämjande aktiviteter som till exempel<br />
kurser, utbildningar eller praktik via jobbtorgen. 55 Ett annat exempel är en<br />
halvårsanställning hos kommunen. På så sätt får man nya erfarenheter för att<br />
i framtiden blir mer attraktiv på arbetsmarknaden. Ekonomiskt bistånd ska<br />
finnas för de som är behövande. Samtidigt ska det inte vara villkorslöst utan<br />
förutsätta att mottagaren av stöd också deltar i de insatser som finns för att<br />
bryta utanförskapet. En viktig faktor för att fler ska gå från utanförskap till<br />
jobb är att fler deltar aktivt i arbetsmarknadsinsatser. Därför vill vi att fler<br />
kommuner ställer krav på motprestation för ekonomiskt bistånd.<br />
Med anledning av ovanstående föreslås stämman besluta<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för ett ökat bo<strong>stad</strong>s-<br />
1<br />
byggande i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att fler kommuner i<br />
2<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> erbjuder unga en företagskurs och startkapital till<br />
ett eget företag istället för enbart betalda sommarjobb.<br />
att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att fler kommuner i<br />
3<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> inför ett kundvalssystem för arbetsmarknadsinsatser.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att fler kommuner i<br />
att 4<br />
52 http://www.botkyrka.se/barnochutbildning/studierforvuxna/Svenskundervisningforinvandraresfi/Svenska-f%C3%B6r-f%C3%B6retagare<br />
53 http://www.lansstyrelsen.se/stockholm/Sv/nyheter/2012/Pages/fem-framgangsrika-ar.aspx<br />
54 http://sfx-yrke.se/<br />
55 http://www.stockholm.se/PageFiles/234573/Ekonomiskt%20bist%C3%A5nd/Riktlinjer%20<br />
f%C3%B6r%20handl%C3%A4ggning%20av%20ekonomiskt%20bist%C3%A5nd%202010-05-24.pdf<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 453
att 5<br />
att 6<br />
att 7<br />
att 8<br />
454<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> inför ett kundvalssystem för studie- och yrkesvägledning<br />
i grund- och gymnasieskolan.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att alla kommuner i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> förbättrar sitt företagsklimat.<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att fler kommuner i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> sänker sin kommunalskatt<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att fler kommuner i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> erbjuder SFX (Svenska för yrkesutbildade)<br />
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> verkar för att fler kommuner i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> ställer krav på motprestation för mottagare av<br />
ekonomiskt bistånd<br />
Tillstyrkt av MUF i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>s distriktsstämma 8–9 februari <strong>2013</strong>.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 63<br />
Motionen berör många och viktiga frågor relaterade till arbetsmarknaden<br />
och jobb för unga. Flera av förslagen är mycket intressanta och i många avseenden<br />
säkerligen genomförbara. Med anledning av att motionen primärt rör<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> väljer dock förbundsstyrelsen att anse motionen besvarad.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 455
MOTION 64<br />
FÖRETAGSFRÅGOR<br />
Förutsättningen för vår välfärd är en hög sysselsättning. Men att skapa fler<br />
jobb i den offentliga sektorn säkrar inte välfärden på lång sikt. Det enda som<br />
långsiktigt kan säkra vår välfärd är fler jobb i det privata näringslivet.<br />
Det Moderata Företagarrådet drivs av Moderater, aktiva i näringslivet. Vi är<br />
bekymrade över att företagens, i synnerhet småföretagens, behov ofta glöms<br />
bort i debatten. Denna motion är därför skriven från ett företagarperspektiv.<br />
För utan företagare finns det inga jobb. Och utan jobb ingen välfärd.<br />
I motionen har Företagarrådet valt att fokusera på lokala åtgärder som, om<br />
de implementeras, gör det lättare för våra lokala företagare. För även om företagandets<br />
villkor i stor utsträckning avgörs i Riksdagen så avgör det lokala<br />
förhållningssättet till företagaren som välfärdsskapare det lokala företagsklimatet.<br />
Samtidigt är det viktigt att betona att ett lokalt perspektiv inte innebär ett<br />
kommunalt perspektiv. För en företagare betyder kommungränserna lite.<br />
Många är verksamma i flera kommuner. Ett lokal perspektiv innebär <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>län</strong> och angränsande kommuner i grann<strong>län</strong>en. Det innebär att olika<br />
sätt att hantera olika kommunala frågor i olika kommuner ibland är ett<br />
problem, i synnerhet för småföretagare.<br />
Attityd och service<br />
Attityden till företagare och företagandets villkor är av största betydelse<br />
för det lokala företagarklimatet. Upplever företagare att de blir hjälpta och<br />
vänligt bemötta av <strong>stad</strong>ens, dess politiker och tjänstemän ökar deras vilja att<br />
växa och anställa. Det är viktigt att företagare och kommunala tjänstemän<br />
upplever att de talar samma språk istället för att tala förbi varandra. Ett sätt<br />
att komma till rätta med de problem som har lyfts fram i olika undersökningar,<br />
är att ge en kort utbildning i företagandets villkor till de förvaltningar<br />
som hanterar företagarfrågor. Under utbildningen skulle företagare kunna<br />
berätta vad som är viktigt för dem när det gäller hantering av ärenden och<br />
andra förfrågningar.<br />
456<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Ett led i att utveckla servicen till småföretag bör vara att utfästa servicegarantier<br />
kopplade till olika tillsynsområden. Kommunala servicegarantier bör införas<br />
inom så många områden som möjligt. Tidsgränserna bör sättas så kort<br />
som det är möjligt. Det ska generellt inte vara nödvändigt att behöva vänta<br />
mer än ett fåtal veckor på besked. Exempel på sådana tillstånd är markupplåtelser,<br />
serveringstillstånd, miljö- och hälsoskyddstillsyn samt brandtillsyn.<br />
Servicegarantierna kan även gälla olika former av tillsyn, rådgivning samt<br />
återkoppling till företagaren.<br />
Ambitionen måste vara att samtliga tjänster som idag kräver att en blankett<br />
fylls i skriftligen, ska gå att sköta via webbportalen. Lika centralt är att man<br />
som företagare kan följa sitt ärendes handläggning på nätet, det skall framgå<br />
var ärendet är i beslutskedjan samt vilken tjänsteman som är ansvarig. Det<br />
måste samtidig finnas ett slutdatum på varje ärende. Om inte beslut tagits<br />
innan en viss tid förfaller ärendet.<br />
Det är viktigt för företagare att det är enkelt att driva sin verksamhet. Det är<br />
därför viktigt att mängden administration, föreskrifter och regler hålls till ett<br />
minimum. Samtidigt är det viktigt att de lagar och regler som finns efterföljs.<br />
Företagare som konkurrerar med företagare som fuskar får det svårt när<br />
fusket är utbrett.<br />
Företagarrådet anser att:<br />
1. Kunskapsnivån hos alla som hanterar företagarfrågor och företagarärenden<br />
behöver förbättras.<br />
2. Servicegarantier införs. Dessa skall tidsbegränsas och företagaren skall få<br />
besked så fort det är möjligt.<br />
3. Varje ärende skall ha en ansvarig tjänsteman och ärendets gång skall gå<br />
att följa via nätet. Varje ärende skall ha ett slutdatum, om inget beslut<br />
tagits före en viss tidpunkt förfaller ärendet, s.k. sundown.<br />
4. Inga regler och föreskrifter för företag och företagare skall införas utan<br />
att konsekvenserna för företagen och företagarna har tagits i beaktande.<br />
Strävan skall vara att förenkla företagarens vardag.<br />
Bostäder och infrastruktur<br />
Många <strong>Stockholms</strong>företag lever i en global värld. De konkurrerar inte med<br />
företag i Göteborg eller Luleå. De konkurrerar med företag i Oslo, Köpen-<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 457
hamn, Bryssel och London. I dessa städer råder marknadshyra. Utbudet<br />
anpassar sig efter efterfrågan. Det tar ett par dagar att hitta en bo<strong>stad</strong>. I<br />
Stockholm är det svårt och dyrt, vilket försvårare för Företagare som vill<br />
anställa folk som i dag bor på andra orter. <strong>Stockholms</strong> bo<strong>stad</strong>smarknad<br />
behöver avregleras och förutsättningar måste skapas för en bättre fungerande<br />
bo<strong>stad</strong>smarknad – där det råder balans mellan utbud och efterfrågan. En stor<br />
del av bo<strong>stad</strong>sbeståndet i Stockholm utnyttjas dåligt. Många lägenheter står<br />
tomma då det inte är lönsamt, alternativt för svårt att hyra ut i andra hand.<br />
Ett bättre utnyttjat bo<strong>stad</strong>sbestånd minskar behovet av att bygga nytt och<br />
innebär sålunda en mindre miljöpåverkan.<br />
Företagare är mycket beroende av goda kommunikationer. Medan många<br />
förvärvsarbetare tillbringar huvuddelen av sin tid på en och samma arbetsplats<br />
är entreprenörer och företagare ständigt i rörelse. En företagares dag<br />
består av möten med befintliga och nya kunder, tjänstemän, den egna personalen<br />
och med underleverantör och partners. Generellt är företagare mer<br />
beroende av bilen än andra yrkeskategorier och svårigheter att använda bilen<br />
gör det svårare att vara företagare.<br />
Ökad bo<strong>stad</strong>sproduktion och en utbyggnad av infrastrukturen skapar en<br />
efterfrågan på mindre kvalificerad arbetskraft, den grupp i samhället som<br />
har svårast att hitta jobb i dagens Stockholm. Samtidigt är det historiskt<br />
billigt att låna kapital för offentliga låntagare som <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong>.<br />
Det innebär att endast en marginell avkastning på en kraftig utbyggnad av<br />
infrastrukturen och bo<strong>stad</strong>sbeståndet är nödvändigt för att det skall vara en<br />
samhällsekonomiskt god affär.<br />
En del av dagens brister i infrastrukturen beror på den stora pendlingen från<br />
ytter<strong>stad</strong>en till arbetsplatser i inner<strong>stad</strong>en. Det behövs fler arbetsplatser norr<br />
och söder om inner<strong>stad</strong>en. Kista är ett bra exempel på att det går att skapa<br />
attraktiva arbetsmiljöer utanför tull. För att en ytter<strong>stad</strong>slokalisering skall<br />
utgöra ett alternativ krävs för många företag en kritisk massa på arbetsplatser<br />
som i sin tur skapar förutsättningar för all den kringservice m.m. som är tillgänglig<br />
för de som arbetar i inner<strong>stad</strong>en. För detta krävs 50.000 arbetsplatser<br />
inom gångavstånd.<br />
458<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
Företagarrådet anser att:<br />
5. Bo<strong>stad</strong>smarknaden bör i möjligaste mån avregleras. Det måste bli enklare<br />
att bygga nytt, planprocesserna m.m måste påskyndas. Det måste<br />
vara lönsamt att bygga både hyresrätter och bo<strong>stad</strong>srätter i alla delar av<br />
<strong>stad</strong>en och regionen. Det befintliga fastighetsbeståndet i allmänhet och<br />
bo<strong>stad</strong>sbeståndet i synnerhet behöver utnyttjas bättre.<br />
6. Infrastrukturen behöver byggas ut. Det måste gå snabbare för alla att<br />
ta sig från en del av Storstockholm till en annan. Det är dags att börja<br />
bygga för ett Storstockholm med 3 miljoner invånare.<br />
7. De goda förutsättningarna att investera i fastigheter och infrastruktur<br />
behöver tas tillvara inte bara för att åtgärda brister i befintlig infrastruktur<br />
utan också för att det skapar arbetstillfällen för personer som annars<br />
har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden.<br />
8. Det behövs fler attraktiva arbetsmiljöer utanför inner<strong>stad</strong>en, norr och<br />
söder om tull, för att avlasta befintlig infrastruktur.<br />
Ekonomi och offentlig upphandling<br />
För en småföretagare är inte bolagsskatten den viktigaste skatten. Det är sällan<br />
verksamheten genererar stora överskott. Viktigare är kostnaderna för att<br />
driva verksamheten. Många näringsidkare betalar årligen olika kontroll- och<br />
inspektionsavgifter. Dessa avgifter saknar många gånger koppling till kostnaden<br />
för kontrollen/inspektionen. Avgifterna slår mycket olika inom olika<br />
näringsgrenar; vissa drabbas knappast alls medan andra kan få så många<br />
avgifter av olika slag påförda att själva verksamheten som sådan blir olönsam.<br />
Detta gäller speciellt nyetablerade näringsidkare som driver tillståndskrävande<br />
verksamhet i mindre skala.<br />
All tid en företagare måste ägna åt administration, fylla i blanketter, rapportera<br />
och redovisa tar tid från uppbyggandet av företaget. Många potentiella<br />
entreprenörer tar inte steget och förverkligar sina drömmar att starta ett<br />
företag då administrationen av verksamheten kan upplevas som ett oöverstigligt<br />
hinder. Detta är av speciell vikt för företagare från andra <strong>län</strong>der, utan<br />
eller med små kunskaper i svenska. Det är därför av vikt att all administration<br />
kan hållas till ett minimum och en fördel om all rapportering kan ske<br />
på engelska. Det tar tid för nyan<strong>län</strong>da entreprenör att lära sig behärska det<br />
svenska språket. Möjligheten att driva sitt företag och rapportera på engelska<br />
skulle underlätta för många.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 459
Den offentliga upphandlingen omfattar många miljarder varje år. <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>stad</strong> lägger årligen ut stora belopp på entreprenad och på upphandling<br />
av varor och tjänster från den privata sektorn. Hur detta sker är reglerat på<br />
ett sätt som gör det svårt, i många fall omöjligt för nystartade företag att<br />
konkurrera i upphandlingsprocesserna. Vad som upplevs som helt ovidkommande<br />
krav vid upphandlingar gör att många företagare inte bryr sig om att<br />
lämna anbud och lämnar därigenom fältet fritt för stora företag med mycket<br />
högre priser. Goda intentioner med konkurrensutsättande av en mängd<br />
offentliga tjänster har till stor del misslyckats på grund av felaktig upphandling.<br />
Upphandlingsprocesserna drivs inte optimalt och besparingspotentialen<br />
är betydande vid bättre upphandlingar. Idag tillåts flera led av underentreprenörer<br />
vilket underlättar för storföretagen. De bjuder på upphandlingar<br />
de inte har egna resurser att genomföra och lägger sedan ut uppdragen på<br />
underentreprenad. En vunnen upphandling för ett litet företag kan vara det<br />
som avgör företagets framtid och innebär att det lilla företaget vågar nyanställa.<br />
Företagarrådet anser att:<br />
9. Företag som lever upp till de lagar och regler som reglerar den specifika<br />
näringsverksamheten inte skall behöva betala inspektionskostnader som<br />
bekräftar att så är fallet.<br />
10. Företagens administration skall hållas till ett minimum, att det skall<br />
generellt vara möjligt att alltid rapportera på nätet och på engelska.<br />
11. Rutinerna och kunskaper i offentlig upphandling behöver förbättras.<br />
Lägg ut upphandlingarna på entreprenad om relevanta kunskaper och<br />
erfarenheter saknas i förvaltningen.<br />
12. Använd den offentliga upphandlingen till att stimulera nyföretagande.<br />
Sänk kraven så att fler småföretagare kan delta. Alla upphandlade tjänster<br />
skall sägas upp om leverantören inte uppfyller kraven och vitesklausuler<br />
skall ingå i alla avtal.<br />
Vi yrkar att förbundsstämman beslutar<br />
att ge Förbundsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> Stad i uppdrag att gentemot<br />
1<br />
Stadshuset verka för genomförandet av ovan 12 punkter.<br />
Lars Almquist, vice ordförande och Per Sörman, ordförande<br />
Moderata Företagarrådet<br />
460<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 64<br />
Precis som påpekas i motionen är företag som trivs och vill utvecklas, en<br />
hörnsten i <strong>Stockholms</strong> tillväxt och framtida utveckling. Överlag får Stockholm<br />
gott betyg i de undersökningar som regelbundet sker kring olika<br />
städers företagsklimat. Särskilt bra är betygen avseende till exempel graden<br />
av kreativitet och individklimatet. Samtidigt vet vi att den globala konkurrensen<br />
hela tiden ökar. Stockholm konkurrerar idag på ett helt annat sätt än<br />
för bara 10-20 år sedan med andra – ofta betydligt större - huvudstäder i Europa.<br />
I takt med att samma diskussioner förs i övriga Europa, ställs allt större<br />
krav på Stockholm att ligga i framkant för nya innovationer och företag.<br />
Precis som beskrivs i motionen finns ett antal områden där mer måste göras<br />
för att ta till vara <strong>Stockholms</strong> fulla tillväxtpotential. Bostäder är ett exempel<br />
som ofta lyfts fram, men också kompetensförsörjningen kommer på sikt bli<br />
avgörande för att <strong>Stockholms</strong> konkurrenskraft. Den offentliga servicen till<br />
framförallt mindre företag kan utvecklas för att underlätta för fler att våga ta<br />
steget till att starta eget.<br />
Efter förra förbundsstämman valde förbundsstyrelsen att initiera ett omfattande<br />
politiskt utvecklingsarbete. Inom ramen för den så kallade <strong>Stockholms</strong>kommissionen<br />
har fyra arbetsgrupper verkat. En av dessa arbetsgrupper<br />
har haft i uppgift att fokusera på just lokala tillväxtfrågor. Slutrapporten<br />
presenterades i februari och flera av dess slutsatser kan läsas i förbundsstyrelsens<br />
tillväxtproposition. Förbundsstyrelsen konstaterar att många av<br />
motionärernas förslag stämmer mycket väl överens med vad som förs fram i<br />
propositionen.<br />
Ett antal av de förslag som presenteras i motionen kan utgöra mycket goda<br />
målsättningar även om de behöver konkretiseras vad gäller hur själva genomförandet<br />
ska ske. Det finns all anledning att fortsätta diskutera hur vi kan<br />
göra Stockholm till en mer attraktiv <strong>stad</strong> för företagande och tillväxt.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 461
MOTION 65<br />
BEGRÄNSNING AV AVGIFTSSÄTTNING FÖR ICKE EFTER-<br />
FRÅGAD OFFENTLIG VERKSAMHET<br />
En mängd näringsidkare drabbas årligen av olika kontroll- och inspektionsavgifter<br />
som olika myndigheter satt för att finansiera sin oftast icke efterfrågade<br />
verksamhet. Dessa avgifter slår mycket olika inom olika näringsgrenar;<br />
vissa drabbas knappast alls medan andra kan få så många avgifter av olika<br />
slag påförda att själva verksamheten som sådan blir olönsam. Detta gäller<br />
speciellt nyetablerade näringsidkare som driver tillståndskrävande verksamhet<br />
i mindre skala eller sådana som håller på att avveckla verksamheten på<br />
några års sikt. Avgifterna är på intet vis hänförliga till en efterfrågad service<br />
och tycks många gånger vara helt gripna ur luften och på intet sätt relaterade<br />
till rimliga och motiverade kostnader.<br />
• Miljöförvaltningen kan ta ut helt orimliga avgifter för en verksamhet<br />
som är så marginell att ett vanligt hushåll under ett år släpper ut mer<br />
skadliga ämnen än den kontrollerade verksamheten gör under en femårsperiod.<br />
• Transportstyrelsen tar ut absurda avgifter för registrering av en arbetsbåt<br />
för vilken det inte heller finns några lagregler att följa eller behov av att<br />
kontrollera.<br />
• Det är billigare att köpa en ny kompressor än att låta den gamla genomgå<br />
stipulerad kontroll.<br />
• Ett bygglov för en enkel företagsskylt kan vara fem gånger så dyrt i den<br />
egna kommunen som i grannkommunen.<br />
• Förseningsavgifter för uppenbart ointressanta uppgifter till olika myndigheter<br />
kan vara så betungande att de tvingar en näringsidkare till obetalt<br />
övertidsarbete i en omfattning som ingen offentligt anställd skulle<br />
acceptera.<br />
Exemplen ovan är bara några få axplock ur den enorma mängd avgifter och<br />
pålagor som belastar vårt näringsliv. I en tid då småföretagen får allt större<br />
betydelse för sysselsättningen i vårt land är det därför oerhört viktigt vi alla<br />
inser att det inte går att vältra över kostnaderna för icke efterfrågad offentlig<br />
verksamhet på vårt näringsliv och landets entreprenörer.<br />
462<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att ingen offentlig verksamhet skall kunna debitera högre timpenning<br />
1<br />
än den som gäller inom den kontrollerade verksamheten eller<br />
maximalt 400 kronor per timme<br />
att ingen kontroll- eller tillståndsverksamhet skall kunna kosta en<br />
2<br />
näringsidkare mer än 0,5 % av den årliga omsättningen<br />
att alla av en myndighet infordrade uppgifter, förutom moms och<br />
3<br />
inkomstuppgifter, skall berättiga uppgiftslämnaren ett momsavdrag<br />
med 100 kronor per lämnad uppgift<br />
att alla myndigheter årligen skall redovisa till uppgiftslämnaren vad<br />
4<br />
myndigheten använt de lämnade uppgifterna till och till vilken<br />
nytta de har varit<br />
Anders Alvebäck, Moderata Företagarrådet i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> och <strong>län</strong><br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 463
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 65<br />
PTillstånds- och tillsynsavgifter som statliga och kommunala myndigheter<br />
tar ut av näringsidkare kan ha stor betydelse för deras verksamhet, förmågan<br />
och viljan att driva denna liksom på företagsklimatet i stort. Det är därför<br />
enligt förbundsstyrelsen alltid viktigt att noga överväga, motivera och redovisa<br />
avgiftssättningen på ett sådant sätt att den motprestation som myndigheten<br />
har blir tydlig för företagen.<br />
Det råder en stor frihet, inom vissa gränser, i den svenska lagstiftningen att<br />
ta ut avgifter och bestämma avgifternas nivåer. Kostnaderna för ex. kommunala<br />
verksamheter och prestationer ska normalt täckas av den uttagna<br />
kommunalskatten. Kommunallagen fastslår dock att kommunerna får ta ut<br />
avgifter för tjänster och nyttigheter som de tillhandahåller. För tjänster eller<br />
nyttigheter som kommunerna är skyldiga att tillhandahålla får de endast ta<br />
ut avgifter om det är särskilt föreskrivet, vilket är fallet beträffande tillsyn<br />
under ex. miljöbalken eller alkohollagen.<br />
För avgiftsuttag i kommunal verksamhet gäller som huvudregel självkostnadsprincipen<br />
och likställighetsprincipen. Självkostnadsprincipen innebär att<br />
en kommun inte får ta ut avgifter till sådana belopp att de tillför kommunen<br />
en vinst. Principen avser kommunens totala avgiftsuttag för en verksamhet.<br />
Likställighetsprincipen innebär att alla kommunens medlemmar ska behandlas<br />
lika. För avgiftssättningen får det till följd att lika avgift ska utgå för lika<br />
prestation. I praktiken ska avgifterna som kommunen tar ut täcka kommunens<br />
kostnader i samband med handläggningen av tillstånd och utförandet<br />
av tillsynen. Exempel på kostnader är löner, förberedelsetid, registerföring,<br />
resor och utbildning. Eftersom kommunerna själva bestämmer vilka avgifter<br />
som ska tas ut och hur, varierar de mellan kommunerna. Avgifterna kan vara<br />
fasta (samma avgifter gäller för alla företag oavsett storlek), rörliga (avgifterna<br />
beräknas utifrån exempelvis omsättning, verksamhetens omfattning<br />
och risk), en kombination av fasta och rörliga eller, i sällsynta fall, inte tas ut<br />
(kommunernas kostnader får då förmodas finansieras via skatten).<br />
469 statliga myndigheter och 290 kommuners olika förvaltningar gör<br />
därmed att avgiftssystemet som sådant blir oerhört komplext, transparensen<br />
464<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
stundtals dålig och jämförbarheten svår. Det finns därför en risk att avgifterna<br />
både kan bli och upplevas, som motionären uttrycker det, ”helt gripna<br />
ur luften”.<br />
Mot bakgrund av avgifternas komplexitet och de regler och ”möjligheter”<br />
som statliga och kommunala myndigheter har när det gäller avgiftsuttag, är<br />
det enligt förbundsstyrelsens bedömning mycket svårt att som motionären<br />
föreslår bestämma en fast högsta timpenning för samtliga myndigheter. Det<br />
skulle innebära exempelvis att vissa statliga myndigheter eller kommuner<br />
inte skulle få kostnadstäckning medan andra skulle få höja avgiften för<br />
företagen. Det skulle även i för<strong>län</strong>gningen kunna påverka kommunernas<br />
skatteuttag.<br />
När det gäller motionärens förslag att koppla tillstånds- eller tillsynsavgiften<br />
till omsättningen så görs detta idag för några områden, bl a för tillsyn över<br />
serveringstillstånd. Detta kan dock i sig vara ett trubbigt mått eftersom ett<br />
företags omsättning inte behöver ha något att göra med kommunens motprestation<br />
i form av tillsyn. Analogt med resonemanget om en begränsning<br />
i timdebitering skulle detta slå mycket olika beroende på typ av företag, dess<br />
verksamhet och vilket tillsynsområde det ligger under.<br />
Motionärens resonemang att ersätta företagare för vissa typer av uppgiftslämnande<br />
anser förbundsstyrelsen vara både tänkvärt och djärvt. Dock behövs<br />
statistik för en mängd olika ändamål som i flera fall är till för att hantera<br />
samhällskritiska funktioner i form av t.ex. miljötillsyn och penningpolitik.<br />
Företagen lämnar årligen in 97 miljoner blanketter till statliga myndigheter<br />
och kostnaden för uppgiftslämnandet beräknas ligga på ca 14-17 mdr kr<br />
(Bolagsverket 2008). Det skulle därmed som förbundsstyrelsen ser det bli<br />
oerhörda samhällsekonomiska konsekvenser om ett momsavdrag på 100 kr<br />
per månad skulle ges till näringsidkaren för varje enskild inlämnad uppgift.<br />
Förbundsstyrelsen delar dock motionärens syn att statliga och kommunala<br />
myndigheter så långt som möjligt bör kunna redovisa till uppgiftslämnare<br />
som begär det hur de använt uppgifterna och syftet med dessa. Det bidrar<br />
till transparens, nyttigt ifrågasättande och effektivisering.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 465
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att avslå att-satserna 1-3,<br />
att anse att-sats 4 besvarad besvarad med det av förbundsstyrelsen<br />
anförda.<br />
466<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 66<br />
MODERNISERING AV LAGEN AV ANSTÄLLNINGSSKYDD<br />
<strong>Moderaterna</strong> har vunnit förtroende genom att inte tveka inför svåra frågor<br />
när det gäller arbetsmarknadens förnyelse och då särskilt åtgärder för att<br />
främja arbetslinjen. Val har vunnits på att partiet utstrålat energi och kraft (i<br />
motsats till oppositionen) med inspirerande idéer och visioner om framtiden<br />
likväl som konkreta idéer för dess förverkligande. Inför nästa val bör denna<br />
energi och viljan att förändra på nytt genomsyra partiets hållning.<br />
Att enskilda viktiga frågor inom arbetsmarknadsområdet inte tagits upp<br />
betraktar jag/vi mer som ett utslag av prioriteringar än något annat. Lagen<br />
om anställningsskydd är ett sådant område. Denna lag har i sin nuvarande<br />
utformning olika negativa följdverkningar för bl.a. rörligheten på arbetsmarknaden.<br />
Den tillkom på mitten av 1970-talet, för snart 40 år sedan, då<br />
arbetsmarknaden såg helt annorlunda ut och då kraven från en globaliserad<br />
omvärld inte var framträdande på det sätt de är idag. Kraven på flexibilitet<br />
och anpassning av företag och medarbetare har vuxit väsentligt sedan dess.<br />
Att anställningstidens <strong>län</strong>gd fick en så framträdande plats i anställningsskyddet<br />
(och framför allt i turordningsreglerna) kanske var typiskt för en arbetsmarknad<br />
som var så annorlunda jämfört med dagens. Väsentligt ändrade<br />
mönster när det gäller anställningsformer (t ex egenföretagare, uthyrning<br />
etc.), sammansättningen av olika yrkesgrupper på arbetsmarknaden, ökade<br />
krav på kompetens och betoning av personliga egenskaper och insatser samt<br />
inte minst rörlighet över landsgränser gör att lagen numera i väsentliga delar<br />
är överspelad och utgör ett hinder för utveckling av arbetsmarknaden.<br />
Alla grupper kan numera hamna i situationer av övertalighet, för 30 – 40 år<br />
sedan var det mindre vanligt för tjänstemän. Alla berörs och lagligt ”kringgående”<br />
av lagen genom frivilliga överenskommelser är numera vanliga.<br />
I övertalighetssituationer önskar vidare många bolag undvika långdragna<br />
förhandlingar med lokala (ibland centrala) fackliga motparter genom att ej<br />
driva för företaget viktiga krav genom sk avtalsturlistor. ”Utköp” och ett mer<br />
individualiserat upplägg och hantering blir då ofta lösningen. Samtidigt lever<br />
i vissa branscher och yrken gamla mönster av kollektivism kvar, kanske just<br />
där är förändringsbehovet som störst.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 467
Den nu gamla lagen kan sägas spegla ett kollektivistiskt synsätt där medarbetare<br />
rangordnas gruppvis utifrån anställningstid, vilket är främmande för vårt<br />
parti med vår tro på individen. Tillräcklig – ej högst – kompetens kopplat<br />
till turordningsreglerna inom ett definierat turordningsområde är en ytterligare<br />
ledstjärna som kan få märkliga följdverkningar för enskilda företag.<br />
Kompetens och värde för företaget/arbetsgivaren har således i många fall i<br />
praktiken fått otillräcklig betydelse och genomslag när lagen skall tillämpas<br />
i övertalighetssituationer. Kompetens inrymmer vidare idag många olika<br />
dimensioner och många av dessa får ej tillräckligt spelrum i turordningssammanhang.<br />
Vår slutsats blir att vi naturligtvis skall ha kvar anställningsskyddet – d.v.s.<br />
reglering av vad som utgör en lagenlig uppsägning utifrån lagstiftning<br />
och praxis bildad på denna – och kanske till och med i förstärkt form. En<br />
översyn bör göras i denna del och inkludera praxis när det gäller lagenliga<br />
uppsägningar.<br />
En modernisering av lagen om anställningsskydd bör i övrigt framför allt<br />
fokusera bättre möjligheter till undantag från lagen t ex genom enskilda<br />
anställningsavtal och förändrade turordningsregler med annan tyngd på<br />
kompetens eller möjligen radikalt annorlunda regler. Lämpliga övergångsregler<br />
bör även ägnas överväganden.<br />
Möjligen är den mest effektiva inriktningen att en moderniserad lag ges<br />
utformning som mer av ett ramverk med möjligheter till undantag/förändring/utfyllnad<br />
genom kollektivavtal och enskilda anställningsavtal. Olika<br />
delar av arbetsmarknaden har så olika förutsättningar att ett ramverk som<br />
kan anpassas till förutsättningarna i olika branscher och till enskilda företag<br />
passar bättre med vår tids realiteter. Olika stödåtgärder – varav en del kan<br />
överenskommas mellan arbetsmarknadens parter – för att underlätta övergång<br />
till nya arbeten och anpassning bör utformas för att införas samtidigt<br />
med förändring av lagen.<br />
Denna motion avslogs för två år sedan med hänvisning till att arbete med<br />
anställningsskyddet pågår mellan parterna. Inte mycket har hänt på två år,<br />
varför moderaterna bör inta en mer aktiv hållning i dessa frågor. Partiet bör<br />
under nästa mandatperiod tillsammans med övriga allianspartier – förutsatt<br />
468<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
omval – därför pröva frågan i samverkan med arbetsmarknadens parter. Om<br />
detta inte visar sig vara en framkomlig väg bör en mer traditionell lagstiftningsöversyn<br />
initieras.<br />
Vi hemställer därför att förbundsstämman beslutar<br />
att initiera en översyn och modernisering av lagen om anställnings-<br />
1<br />
skydd i enlighet med dessa riktlinjer.<br />
Arne Genschou, Elias Granqvist och Ann-Margrete Nilsson, Hässelby<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 469
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 66<br />
Motionärerna vill att en översyn och modernisering av lagen om anställningsskydd<br />
(LAS) kommer till stånd. Syftet med översynen är bland annat<br />
att turordningsreglerna ska förändras, så att anställningstidens <strong>län</strong>gd inte ska<br />
spela lika stor roll. Motionärerna vill också öppna upp för fler undantag från<br />
turordningsreglerna. Idag finns en regel om att två anställda kan undantas<br />
från turordningsreglerna för företag med upp till tio anställda. Motionärerna<br />
vill vidare ha en översyn av anställningsskyddet avseende vad som utgör en<br />
lagenlig uppsägning.<br />
Förbundsstyrelsen anser att lagen om anställningsskydd och inte minst turordningsreglerna<br />
främst är en fråga för arbetsmarknadens partner. Parterna<br />
har själva möjlighet att göra förändringar till exempel i turordningsreglerna<br />
genom att avtala om undantag för turordningsreglerna i kollektivavtalen. Vi<br />
ser hellre att arbetsmarknadens parter själva tar ett större ansvar än att vi som<br />
politiker går in och gör förändringar i turordningsreglerna.<br />
Motionärerna skriver i sin motion att ”Denna motion avslogs för två år<br />
sedan med hänvisning till att arbete med anställningsskyddet pågår mellan<br />
parterna”. Förbundsstyrelsen och förbundsstämman beslöt då att anse motionen<br />
besvarad. Förbundsstyrelsen står fast i sin uppfattning att motionen ska<br />
anses besvarad. (För ett mer utförligt svar på motionen ber förbundsstyrelsen<br />
att få hänvisa till det svar som då lämnades).<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
470<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 67<br />
ÄNDRING AV FÖRETAGSFIENTLIG REGEL I A-KASSAN<br />
Bakgrund<br />
Enligt nuvarande a-kasseregler är det inte tillåtet att ha ett företag registrerat<br />
och det är heller inte tillåtet att starta ett företag och samtidigt uppbära<br />
a-kassa.<br />
Jag var under många år fackligt aktiv och arbetade också under en period på<br />
mitten av 90-talet på Handelsanställdas Förbundskontor i Linköping, där<br />
handläggning av a-kassa var en av mina arbetsuppgifter. Jag har under alla år<br />
ifrågasatt regeln att det helt och hållet är förbjudet att ha ett företag när man<br />
uppbär a-kassa. Svaret jag fått, har alltid varit detsamma: Att det inte går att<br />
kontrollera hur mycket en person jobbar i ett företag, därför är det inte tillåtet.<br />
Min personliga reflektion på det svaret är att då skulle man ju inte tillåta<br />
någon form av företagande!<br />
Denna regel är gammal, förlegad och direkt företagsfientlig och en rest av<br />
den gamla socialistiska synen på att företagande skall misstänkliggöras.<br />
Företagande<br />
I alla former bör stimuleras och runt om i landet finns många, många människor<br />
som har en hobby som de delvis skulle kunna försörja sig på eller en<br />
idé för ett nytt företag. Att kräva att en person från början till 100 % ska<br />
kunna försörja sig på sitt företag är inte bara ett krav på risktagning som ofta<br />
inte är med verkligheten förenligt, utan är också kvävande för de personer<br />
som har alla möjligheter att delvis försörja sig på sitt företag och i kombination<br />
med detta skaffa sig ett deltidsarbete. Att få möjlighet att pröva sin idé,<br />
utan att riskera hela sin ekonomiska säkerhet; borde vara en självklarhet.<br />
Exempel på grupper som skulle stimuleras att starta företag om denna regel<br />
ändrades:<br />
1. Heltidsarbetslösa som delvis kan försörja sig genom sitt företag. (Skulle<br />
betyda extra mycket i avfolkningsbygder med hög arbetslöshet).<br />
2. Deltidsarbetslösa (med deltidsanställning) som i kombination med sitt<br />
företagande kan skaffa sig en heltidssysselsättning.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 471
3. Hemmavarande föräldrar med dagisbarn och skolbarn som i sitt hem<br />
kan arbeta med sitt företag och på så sätt bidra till försörjningen.<br />
(Denna grupp uppbär ofta utfyllnad från försörjningsstöd/socialbidrag<br />
och skulle med sitt företag inte <strong>län</strong>gre behöva den hjälpen).<br />
4. Stora grupper av nyan<strong>län</strong>da arbetslösa invandrare (ofta med bristfällig<br />
svenska) som inte har haft ett <strong>stad</strong>igvarande arbete och som med sitt<br />
företag ges möjlighet att utöva t.ex. ett hantverksyrke från sitt hemland<br />
och på så sätt får möjlighet att bygga upp sin egen inkomst.<br />
5. Deltidssjukskrivna som på deltid uppbär a-kassa: A-kassedelen kan då<br />
försvinna och denna del kan istället intjänas genom det egna företaget.<br />
Vinster<br />
Förutom de självklara vinster i form av minskat statligt bidragsberoende<br />
och ökade skatteintäkter, blir det för den enskilda personen och familjen en<br />
viktig vinst i form av självkänsla, då man slipper ”ligga samhället till last”.<br />
Vi skulle få se en bredd på företagande med impulser från andra delar av<br />
världen som både ekonomiskt och mänskligt skulle berika vårt samhälle.<br />
Innovativa idéer skulle få en ökad möjlighet att prövas. Många ”svartjobb”<br />
skulle försvinna och dessa personer skulle istället ha en hederlig inkomst i sin<br />
egen verksamhet.<br />
Dagens arbetsmarknad är som vi alla vet föränderlig och ställer höga krav på<br />
flexibilitet.<br />
Jag föreslår förbundsstämman besluta<br />
att tillåta redan befintliga företag att fortsätta i kombination med<br />
1<br />
uppbärande av a-kassa.<br />
att tillåta start av nya företag i kombination med uppbärande av a-<br />
2<br />
kassa<br />
att tillåta start av nya företag i kombination med hjälp av försörj-<br />
3<br />
ningsstöd/socialbidrag<br />
tillåta detta i nivåer med 25, 50 och 75 %.<br />
att 4<br />
Ailish Slotte, Hässelby<br />
472<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 67<br />
Motionen betonar vikten av att ha ett tydligt företagarperspektiv i politiken<br />
mot arbetslöshet. Precis som motionären skriver är det viktigt att kunna<br />
erbjuda ett skyddsnät till företagare vars näringsverksamhet upphör eller som<br />
på annat vis hamnar i arbetslöshet. En företagare ska kunna känna sig lika<br />
trygg inom trygghetssystemen som en anställd. Samtidigt är det en balansgång<br />
mellan att erbjuda en trygghet till företagaren och att undvika att skapa<br />
ett system som ger en inkomstutfyllnad för mindre lönsamma företag, något<br />
som kan snedvrida konkurrensen.<br />
Alliansen har under åren vid regeringsmakten genomfört en rad förändringar<br />
för att stärka trygghetssystemen för företagare. Syftet med dessa har varit<br />
att stärka tryggheten för företagare och att förtydliga regelverket för att göra<br />
det mer förutsägbart. Förbundsstyrelsen är positivt inställd till ytterligare<br />
förstärkningar av trygghetssystemen för företagare. Att kräva att företagaren<br />
alltid kan försörja sig till 100 % på sitt företag är orimligt, därför bör en<br />
kombination av företagande och uppbärande av a-kassa tillåtas. Den parlamentariska<br />
socialförsäkringsutredningen har fått särskilda direktiv om att i<br />
sina kommande förslag även beakta och utforma dessa ur ett företagarperspektiv.<br />
Där ska reglerna utformas så att de underlättar för individer att dels<br />
växla mellan olika anställningsformer och företagarformer och dels att kunna<br />
kombinera dessa.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 473
MOTION 68<br />
HARMONISERING AV REGELVERK GÄLLANDE ÅTGÄRDER<br />
OCH KONTROLL VID ARBETSLÖSHET OAVSETT ERSÄTT-<br />
NINGSFORM<br />
Bakgrund<br />
Arbetsförmedlingen har <strong>2013</strong>-03-15 lämnat en rapport till regeringen med<br />
titeln ”Arbetsförmedlingens återrapportering <strong>2013</strong> – Uppdrag om krav på<br />
arbetssökande vid öppen arbetslöshet och krav på deltagande i arbetsmarknadspolitiskt<br />
program” 56 .<br />
I rapporter konstateras bl.a. att det finns ”viktiga skillnader mellan hur kontroll<br />
och åtgärder kan utföras mellan de som har aktivitetsstöd, ekonomiskt<br />
bistånd och de som har arbetslöshetsersättning”, och vidare att ”reformer<br />
inom detta område är angelägna”.<br />
I rapporten uppges att det finns regelmässiga skillnader i vilka sökkrav som<br />
ställs på personer beroende på ersättningsform. Kraven är, enligt rapporten,<br />
förhållandevis tydliga i fallet med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen,<br />
otydliga i fallet med aktivitetsstöd och i princip oreglerade i fallet med<br />
ekonomiskt bistånd. Vidare konstateras att de ekonomiska konsekvenserna<br />
av att inte uppfylla sökkraven också skiljer sig åt. I arbetslöshetsförsäkringen<br />
finns en nedsättning av ersättningen, i aktivitetsstödet är ett omedelbart<br />
stopp i utbetalningen möjligt medan ekonomiskt bistånd erhålls om det är<br />
ekonomiskt motiverat, dvs utan krav på motprestation.<br />
Arbetsförmedlingen uppfattning är att det i fallet med ekonomiskt bistånd<br />
skulle vara möjligt att meddela kommunen i de fall en arbetssökandes<br />
aktivitetsrapport avviker från överenskommelsen i handlingsplanen och att<br />
kommunen sedan skulle kunna ta beslut om fortsatt bistånd.<br />
Problemställning<br />
Vi vet att långtidsarbetslöshet skapar en mängd problem för individen och<br />
dess närmaste, av såväl social som ekonomisk art, och sett i ett större per-<br />
56 http://www.arbetsformedlingen.se/Om-oss/Var-verksamhet/Rapporter/Aterrapportering/3-<br />
15-<strong>2013</strong>-Uppdrag-om-krav-pa-arbetssokande-vid-oppen-arbetsloshet-och-deltagande-i-arbetsmarknadspolitiskt-program.html<br />
474<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
spektiv kan det ge upphov till spänningar i samhället eftersom människor i<br />
liknande situationer behandlas olika beroende på vilken ersättningsform som<br />
är aktuell för dem.<br />
De individer som befinner sig i olika aktiva och reglerade åtgärder med krav<br />
och kontroll och/eller som fortfarande befinner sig inom systemet med akassa<br />
har en större chans att komma tillbaka till arbetslivet inom rimlig tid<br />
jämfört med dem som inte kommit in i systemet eller ”ramlat ur” det – och<br />
vi vet att långtidsarbetslöshet är svårt att bryta.<br />
Här har arbetsförmedlingen identifierat en grupp där det finns en risk att<br />
samhället tappar individer som behöver mera stöd och uppföljning. Ett ökat<br />
fokus på de grupper som saknar arbetslöshetsersättning skulle således kunna<br />
å<strong>stad</strong>komma en högre genomsnittlig sökaktivitet, och därmed en större<br />
chans att hitta en sysselsättning som gör att man kan försörja sig själv genom<br />
en arbetsinkomst. I ett första skede kan detta ökade fokus också handla<br />
om att på olika sätt göra individen anställningsbar. Lika regelverk oavsett<br />
ersättningsform skulle dessutom på <strong>län</strong>gre sikt möjliggöra en enklare och<br />
mer strukturerad uppföljning av de olika åtgärdernas effektivitet och ändamålsenlighet.<br />
Vad är det önskade läget?<br />
<strong>Moderaterna</strong> bör verka för en harmonisering av regelverket för arbetslösa<br />
oberoende av vilken typ av ersättning som erhålls av den enskilde.<br />
Yrkas att förbundsstämman beslutar<br />
att moderaterna gör en egen kompletterande kartläggning/analys<br />
1<br />
att ett pilotprojekt inleds i samarbete med arbetslösa där dagens sys-<br />
2<br />
tem utvärderas och där man inleder arbete med att harmonisera<br />
regelverket och utvärderar detta<br />
att tillse att en utredning tillsätts i syfte att harmonisera regelverket<br />
3<br />
samt<br />
att förbundsstämman antar motionen som sin egen och skickar den<br />
4<br />
vidare till <strong>Moderaterna</strong>s partistämma<br />
Marie Mjöberg, Jan Erik Leijon, Paula Fortes och Chalie Hanhne, Norrmalm<br />
Medlemmar i Norrmalsmoderaterna samt i arbetsgruppen ”Egen försörjning”<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 475
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 68<br />
Arbetslösheten i Sverige överstiger idag 8 %. En förutsättning för att minska<br />
antalet arbetslösa är att säkerställa att dessa aktivt söker jobb. Nya <strong>Moderaterna</strong><br />
har varit mycket tydliga med att arbetslinjen innefattar stöd till arbetssökande<br />
som ska kombineras med krav på denne att aktivt försöka hitta egen<br />
försörjning. Vi håller med motionärerna om att det är viktigt att även arbetslösa<br />
som varken mottar arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd aktivt<br />
söker arbete och att dessa får stöd och uppföljning av arbetsförmedlingen.<br />
Regeringen har i sin budgetproposition för <strong>2013</strong> uttalat att man avser att<br />
genomföra en översyn av aktivitetsstödreglerna för att harmonisera åtgärdsreglerna<br />
i arbetslöshetsförsäkringen med reglerna för aktivitetsstödet (Prop<br />
2012/13:1 Utgiftsområde 14 sid 36). Översynen sker med den uttalade<br />
avsikten att lämna förslag eller avisera förändringar i regelverket i samband<br />
med budgetpropositionen för 2014. Förbundsstyrelsen ser fram emot att se<br />
resultatet av denna översyn och vilka konkreta ändringar av regelverket som<br />
detta leder till.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
476<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 69<br />
SJUKLÖNEANSVAR<br />
Lagens sjuklöneansvar innebär att varje arbetsgivare i aktiebolag oavsett<br />
verksamhetens omfattning skall under de första 14 dagarna i varje sjukperiod<br />
betala sjuklön till anställda som inte kan arbeta på grund av sjukdom. Sjuklönen<br />
ska motsvara 80 procent av de förmåner i anställningen som den<br />
anställde förlorar<br />
I dag betalas sjuklönen av arbetsgivaren dag 2 – 14 med 80 procent av lönen.<br />
Denna reform infördes 1992. En anställd som inte kan arbeta på grund<br />
av sjukdom eller rehabilitering gör det mer riskfyllt att anställa.<br />
Branschorganisationen Företagarna bedömer att 10.000-tals arbetstillfällen<br />
uteblir till följd av sjuklöneansvaret, samt att det inte haft någon effekt på<br />
minskande sjukfrånvaro, som var ett argument vid införandet. En betydande<br />
del av sjukfrånvaron har orsaker som inte är arbetsrelaterade, därför får effekter<br />
av förbättrad arbetsmiljö inte full effekt på sjukfrånvaron. Även utan<br />
sjuklöneansvar kommer enskilda företag ha starka incitament att ha en god<br />
arbetsmiljö, då sjukfrånvaro ger upphov till kostnader i form av ersättande<br />
arbetskraft, och produktionsbortfall.<br />
Sjuklöneansvaret medför även att dynamiken på arbetsmarknaden fungerar<br />
sämre. För att undvika att stå med kostnader för sjuklön har arbetsgivaren<br />
starka ekonomiska skäl att välja bort personer med lång sjukdomshistoria<br />
och människor som inte har referenser från andra jobb och är nya på arbetsmarknaden.<br />
På så sätt påverkar sjuklöneansvaret särskilt dem som står långt<br />
ifrån den ordinarie arbetsmarknaden<br />
Företagande är grunden för välstånd. Det är genom fler och växande företag<br />
som vi klarar jobben i framtiden. Det är företagsklimatet som avgör vårt<br />
välstånd och garant för välfärdspolitikens ambitioner. Det finns i dag flera<br />
hinder för att befintliga företag ska kunna växa och anställa. Därför är det en<br />
viktig fråga att göra det mindre riskfyllt att ta steget från att egenföretagare<br />
till att anställa.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 477
Statsfinansiella effekter för att avveckla sjuklöneansvaret blir begränsade, när<br />
nya anställningar kan balansera kostnaden och ge en neutral eller positiv<br />
samhällsekonomisk nettoeffekt.<br />
Sjuklöneansvarets konsekvenser:<br />
• Slår ekonomisk hårt mot mindre aktiebolag vid sjukdom, vilket kan<br />
äventyra verksamhetens överlevnad.<br />
• Färre arbetstillfällen på grund av riskexponering<br />
• Reducerar inte sjukfrånvaro.<br />
• Ojämlik karenstid för företagare i aktiebolag jämfört med anställda,<br />
enskilda firmor och handelsbolag<br />
<strong>Förbundsstämma</strong>n föreslås besluta<br />
att ställa sig bakom kravet att sjuklöneansvaret för andra sjukveckan<br />
1<br />
avskaffas för aktiebolag med fler än 15 anställda.<br />
att ställa sig bakom kravet att sjuklöneansvaret avskaffas helt för aktie-<br />
2<br />
bolag med 15 eller färre anställda.<br />
ta motionen som sin egen att sänds vidare till partistämman <strong>2013</strong>.<br />
att 3<br />
Mikael Eskman, S:t Göran<br />
478<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 69<br />
Det är helt riktigt som motionären påpekar att det fria företagandet i Sverige<br />
utgör en grund till landets välstånd. Att <strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong> för<br />
breda diskussioner kring hur företagandet i landet kan främjas är mycket<br />
viktigt för utformningen av vår jobbpolitik.<br />
Motionären tar upp frågan om den andra sjuklöneveckan ska avskaffas för<br />
alla företag. Idag står försäkringskassan för kostnaden från och med sjuklönevecka<br />
tre och framåt. Riksdagens utredningstjänst har rapporterat att kostnaderna<br />
för den andra sjuklöneveckan för alla arbetsgivare utgör 20 % av de<br />
totala sjuklönekostnaderna, för småföretagare utgör den 17 % av de totala<br />
kostnaderna. Alltså en förhållandevis minoritet av företagens sjuklönekostnader.<br />
Att ha ett effektivt skydd mot stora sjuklönekostnader anser förbundsstyrelsen<br />
vara viktigt oavsett vilken sjuklönevecka dessa kostnader kommer<br />
från. Detta är särskilt viktigt inte minst för småföretagare vars verksamhet<br />
kan äventyras av oförutsedda kostnader för sjuklöner där också kostnad för<br />
vikarie tillkommer. Det är därför angeläget att diskutera ett generellt skydd<br />
för stora kostnader.<br />
För att skapa ett skydd för detta har Alliansen infört ett högkostnadsskydd<br />
mot höga sjuklönekostnader. Detta innebär att arbetsgivare kan få ersättning<br />
för sjuklönekostnader om dessa under ett kalenderår överstiger 2,5 gånger<br />
den genomsnittliga årliga sjuklönekostnaden för alla arbetsgivare. Att företagare<br />
på så vis kan kompenseras för kraftiga kostnadssmällar utgör ett skyddsnät<br />
som ökar tryggheten för företagare och försäkrar att kostnaderna inte<br />
skenar iväg till orimliga proportioner. Ett sådant skydd är att föredra framför<br />
att staten ska ta över ansvaret för sjuklönekostnaden under den andra veckan<br />
vilket inte ger ett heltäckande skydd och skulle behöva finansieras genom<br />
skattehöjningar som i sin tur kan skada arbetsmarknaden.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 479
MOTION 70<br />
VI VÄLKOMNAR UTLÄNDSKA TOPPFORSKARE MEN INTE<br />
DERAS FAMILJER. DET BEHÖVER VI ÄNDRA PÅ.<br />
I dagens globaliserade värld är kunskap det allra viktigaste för vårt lands<br />
konkurrenskraft. Det finns tecken på att svensk forskning får allt svårare att<br />
hävda sig internationellt. En sådan signal är att den tappar i internationell<br />
rankning. Risken är att den inte får det genomslag som den tidigare fått utan<br />
vi passeras av andra <strong>län</strong>der.<br />
Det finns därför ett stort behov av att rekrytera ut<strong>län</strong>dska toppforskare till<br />
Sverige. Det är i grunden tilltalande eftersom den mesta forskningen till sin<br />
natur är internationell. Om vi kan vitalisera den svenska forskningen genom<br />
att rekrytera ut<strong>län</strong>dska toppforskare är det mycket bra. Vi kan redan uppvisa<br />
positiva erfarenheter av att knyta ut<strong>län</strong>dska stjärnforskare till svensk forskning.<br />
Ett exempel är Kungliga Tekniska Högskolan, KTH där man byggt<br />
upp en unik och världsledande forskning inom teoretisk materialfysik bland<br />
annat genom att knyta till sig forskningskompetens utifrån.<br />
Konkurrensen om de skarpaste hjärnorna är väl dokumenterad! Och den<br />
eskalerar. Därför blir det allt svårare att attrahera toppforskare att flytta till<br />
Sverige om vi inte också välkomnar deras familjer. Tyvärr är risken att avvisning<br />
av anhöriga till personer med ut<strong>län</strong>dsk bakgrund i Sverige skrämmer<br />
både toppforskare och andra inblandande. Forskarna har precis som vi alla<br />
familjer och anhöriga att ta ansvar för. Därför kan detta bli den avgörande<br />
faktorn att man inte väljer Sverige när konkurrensen om forskare är stenhård.<br />
Detta sänder negativa signaler till presumtiva toppforskare som överväger att<br />
förlägga sin karriär till Sverige. Det påverkar också de forskare som redan har<br />
etablerat sig i landet. Vill vi att signalen ska vara; Ni är välkomna men utan<br />
anhöriga?<br />
Vi står oss tyvärr dåligt i den internationella konkurrensen. Det räcker med<br />
att jämföra oss med den stora forskarnationen USA där man har ett helt<br />
annat system och inställning till forskare och deras anhöriga. Framgångarna<br />
480<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
låter därför heller inte vänta på sig. Man ser internationella toppforskare som<br />
en tillgång för nationen och beviljar uppehållstillstånd för både föräldrar och<br />
svärföräldrar under två år och därefter beviljas de ett s.k. grönt kort.<br />
Sverige behöver ha en i grunden positiv syn på de toppforskare som är värvade<br />
att bo och arbeta i Sverige men inte är födda här. Ett annat synsätt är<br />
inte värdigt Sverige. Oron för att vi har en annan grundsyn kan leda till att<br />
vi mister möjligheten att attrahera toppforskare.<br />
Vi måste på allvar börja se toppforskare som en tillgång för nationen och för<br />
ett modernare Sverige! Därför bör vi bevilja tidsbegränsade uppehållstillstånd<br />
för anhöriga inräknat också föräldrar och svärföräldrar i två år och därefter<br />
bevilja permanent uppehållstillstånd.<br />
Med anledning av ovanstående hemställer jag att stämman beslutar<br />
att verka för att Migrationsverket beviljar tidsbegränsade uppehålls<br />
1<br />
tillstånd för toppforskares föräldrar och svärföräldrar i två år och<br />
därefter beviljar permanent uppehållstillstånd.<br />
att skicka motionen vidare till moderata riksdagsgruppen för känne-<br />
2<br />
dom.<br />
skicka motionen vidare till moderaternas partistämma.<br />
att 3<br />
Cecilija Simic Rihtnesberg, Enskede-Årsta<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 481
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTION 70<br />
Det är angeläget att Sverige, och EU, är en attraktiv arbetsmarknad för<br />
gästforskare.<br />
De svenska reglerna om gästforskare från tredje land grundar sig på gästforskardirektivet.<br />
En grundläggande förutsättning för tillstånd är att det finns ett<br />
mottagningsavtal mellan forskaren och lärosätet/institutionen/företaget.<br />
Gästforskare i Sverige har tillträde till arbetsmarknaden. De är undantagna<br />
från kravet på arbetstillstånd och kan arbeta (vid sidan av sin forskning) utan<br />
begränsningar. Medföljande make/maka beviljas som regel arbetstillstånd<br />
och kan alltså arbeta utan begränsningar under tiden i Sverige.<br />
Det finns inte något försörjningskrav för familjemedlemmar till gästforskare<br />
och kärnfamiljen – make, maka, sambo och barn under 18 år – beviljas<br />
tillstånd för samma tid som forskaren.<br />
Frågan om att öppna för möjligheter till vidare anhörigkrets än kärnfamiljen<br />
mot motkrav på ordnad försörjning och bo<strong>stad</strong> är intressant och stämmer<br />
väl överens med de moderata grundtankarna om fri rörlighet och ansvarstagande.<br />
Frågan är dock inte okomplicerad, eftersom den kräver en grundlig<br />
belysning bl.a. beträffande vilka konsekvenser bristande försörjningsförmåga<br />
skall få när den inträffar under vistelsen i Sverige, som med nuvarande<br />
socialförsäkringssystem skulle leda till att vistelsekommunen skulle få hela<br />
försörjningsansvaret, oavsett vilka löften som avgivits.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionen besvarad med det av förbundsstyrelsen anförda,<br />
att förbundsstämman sänder motionssvaret till Partistyrelsens arbetsgrupp<br />
Integrations- och migrationspolitik.<br />
482<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 71<br />
PATENTINTRÅNG<br />
Det finns ett talesätt inom svenska uppfinnarkretsar som lyder: ”Ett patent<br />
är inte starkare än de pengar man har för att försvara det i domstol”. I dag<br />
befinner sig enskilda innovatörer i en situation där deras idéer riskerar att<br />
stjälas utan förbehåll. Trots att patentintrång i juridisk mening är ett brott, är<br />
stödet från staten till de innovatörer som utsätts begränsat.<br />
Patentägaren kan uppmana den som gör sig skyldig till intrång att upphöra<br />
med detta. I det fall uppmaningen inte följs kan patentägaren välja att vidta<br />
åtgärder eller att lämna sitt patent därhän. Om patentägaren beslutar att<br />
inte gå vidare i en rättslig process minskar möjligheten att tjäna pengar på<br />
uppfinningen drastiskt. Ett litet företag som drivs av en enskild innovatör<br />
har svårt att konkurrera med ett stort bolag. De pengar som satsats i form<br />
av patentansökan och årsavgifter, samt de investeringar som gjorts för att<br />
färdigställa produkten och marknadsföra den, går till spillo.<br />
Alternativet för patentägaren är att väcka åtal genom en civilrättslig process.<br />
Innan stämning inlämnas till domstol måste patentägaren noggrant inventera<br />
det rättsliga läget och värdera sin möjlighet till framgång. Det finns ett<br />
stort antal fallgropar på vägen, och att bedöma risken för eventuella överklaganden<br />
kan vara vanskligt. Professionell hjälp och rådgivning samt ekonomiska<br />
resurser för att klara de stora kostnader som en civilrättslig process<br />
kräver är nödvändigt. Inte sällan riskerar patentägaren stora kostnader för<br />
juridisk expertis. Av förklarliga skäl minskar därmed uppfinnarens drivkrafter<br />
att fullfölja målet.<br />
En enskild uppfinnare har ytterst begränsade möjligheter att värja sig mot<br />
patentintrång. Konsekvensen blir ofta att uppfinnaren som drabbats av<br />
patentintrång bedömer att det i praktiken är omöjligt att vidta rättsliga<br />
åtgärder, inte minst på grund av risken för stora kostnader. Detta blir också<br />
ofta uppfinnarens slutgiltiga beslut även när intrånget kan betraktas som<br />
tämligen uppenbart. Den beskrivna situationen utgör ett reellt hot mot hela<br />
det svenska innovationsklimatet.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 483
Det finns en fara i att stora företag nationellt eller internationellt tar lätt<br />
på patentintrång, framför allt eftersom uppfinnaren oftast inte har något<br />
ekonomiskt skydd. En bättre ekonomisk balans behöver skapas genom att<br />
staten stöder innovatören med såväl professionell som finansiell assistans i en<br />
rättslig process. Detta är grundläggande för att undanröja intrång i äganderätten.<br />
Att innehav av ett patent garanterar skydd av den enskildes innovationsförmåga<br />
är centralt för att kunna bygga upp och utveckla framgångsrika<br />
företag – något som Sverige är i stort behov av.<br />
Med anledning av ovanstående yrkar undertecknad att stämman<br />
beslutar<br />
att tillkännage som sin mening att möjligheterna till särskilt stöd för<br />
1<br />
enskilda innovatörer, i fråga om patentskydd, bör ses över.<br />
vidarebefordra motionen till partistämman<br />
att 2<br />
Margareta Cederfelt, Hägersten<br />
484<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
MOTION 72<br />
DET BORDE FINNAS EN PATENTINTRÅNGSFÖRSÄKRING<br />
SOM KAN SKYDDA SMÅ SVENSKA FÖRETAG OCH<br />
INNOVATÖRER<br />
”Att idag presentera en idé med saklig uppfinningshöjd och stort marknadsvärde<br />
är som att köpa en ny bil som saknar dörr och tändningslås. Skillnaden är att<br />
man inte behöver stämma biltjuven och lägga ned miljontals kronor på advokater.”<br />
NY TEKNIK<br />
Att göra intrång på ett patent är ett åtalbart brott. Ändå gör många stora<br />
företag detta utan att bli åtalade. Patentintrång är ett brott där den som blir<br />
utsatt för det själv måste driva en civilrättslig och mycket kostsam process.<br />
En enskild innovatör har, med mycket få undantag, ingen möjlighet att värja<br />
sig mot ett storbolags försök att stoppa, skada eller ta över en innovation.<br />
Resultatet blir att den som drabbats av patentintrång bedömer att det i<br />
praktiken är omöjligt att stämma den som gör patentintrång inför domstol,<br />
inte minst på grund av risken för stora kostnader. Denna bedömning tvingas<br />
man göra även när intrånget är tämligen uppenbart. Detta är ett hot mot<br />
det svenska innovationsklimatet och därmed i för<strong>län</strong>gningen mot framtidens<br />
arbetsmarknad.<br />
I dag ger staten ingen hjälp till innovatörer om ett storföretag gör patentintrång<br />
på deras uppfinningar. Det måste vi ändra på om vi vill stimulera intresse<br />
för att idéer ska patentskyddas. Vi är många som delar uppfattningen<br />
att stora företag tar väldigt lätt på att göra patentintrång, just på grund av att<br />
de vet att uppfinnaren oftast inte har ekonomi att genomföra en rättsprocess.<br />
Om staten skulle ställa sig på den brottsutsatte innovatörens sida, med möjlighet<br />
till såväl professionell som finansiell hjälp i en rättslig process, skulle<br />
med stor sannolikhet storföretag, trots egna stora finansiella resurser, tänka<br />
till ordentligt innan de överväger ett patentintrång. Företag och innovatörer<br />
som borde har rätt till finansiell hjälp ska omsätta mindre än 100 Mkr om<br />
året. Stora företag brukar klara sig själva.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 485
Jag tror att bara vetskapen om att uppfinnaren eller små företag har skydd<br />
från staten skulle minska antalet patentintrång. Det finns många exempel på<br />
det.<br />
Skydd mot patentintrång är en mycket viktig fråga. Att ha ensamrätt till sina<br />
produkter är ett av de viktigaste stegen för att bygga upp ett framgångsrikt<br />
företag. Vi i Sverige är i stort behov av framgångsrikt företag.<br />
Med anledning av ovanstående hemställer jag att stämman beslutar<br />
att verka för att staten inrättar en patentförsäkring som skyddar små<br />
1<br />
svenska företag och innovatörer vid patentintrång som omsätter<br />
mindre än 100 Mkr om året.<br />
skicka motionen vidare till moderaternas partistämma<br />
att 2<br />
Cecilija Simic Rihtnesberg, Enskede-Årsta<br />
486<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
FÖRBUNDSSTYRELSENS YTTRANDE<br />
MOTIONERNA 71 OCH 72<br />
Båda motionerna behandlar samma ämne, nämligen innovatörers möjlighet<br />
att skydda sina patent mot intrång. Den möjlighet som i dag står till buds<br />
för innovatören är att väcka talan mot någon som han eller hon anser gör<br />
intrång i patentet och i en civilrättslig process yrka att intrånget ska upphöra.<br />
Förfarandet regleras i patentlagen. Men innovatören kan ha rätten på sin<br />
sida och ändå förlora, eftersom det är så kostsamt och tidskrävande att driva<br />
en process om patentintrång. Och om patentet inte kan skyddas försvinner<br />
möjligheterna att exploatera det och tjäna pengar på det – en Moment 22-<br />
situation. Och det är, som båda motionärerna konstaterar, av enorm betydelse<br />
för Sverige att vi har ett gott klimat för innovatörer och innovationer.<br />
Det förslag som framförs i motion 72, en statlig försäkring mot patentintrång,<br />
tog förbundsstämman ställning till 2011. Stämman beslutade då<br />
enligt förbundsstyrelsens förslag, där det bland annat konstaterades att det<br />
inte rimligen kan vara statens sak att tillhandahålla en sådan försäkring Det<br />
finns flera skäl till det. En sådan försäkring skulle medföra kostnader, och<br />
det vore märkligt om staten använde skattepengar för att ställa sig på den<br />
ena partens sida i en civilprocess. Det är också så att försäkringsmarknaden<br />
är stor, och extremt konkurrensutsatt. Det ankommer på marknadsaktörerna<br />
att utveckla och tillhandahålla en sådan försäkring, om efterfrågan finns.<br />
Förbundsstyrelsen vidhåller denna uppfattning.<br />
I motion 71 förslås att möjligheterna till särskilt stöd för enskilda innovatörer<br />
i fråga om patentskydd bör ses över. Det är inte alldeles klart för<br />
förbundsstyrelsen vilken typ av stöd motionären här efterfrågar, om det är<br />
direkta ekonomiska bidrag, konsulthjälp eller någon annan typ av stöd. Därför<br />
är det svårt att ta ställning till det.<br />
Förbundsstyrelsen föreslår förbundsstämman besluta<br />
att anse motionerna 71 och 72 besvarade med det av förbundsstyrelsen<br />
anförda.<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 487
488<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong> 489
490<br />
<strong>Förbundsstämma</strong> moderaterna i stockholms <strong>stad</strong>
<strong>Moderaterna</strong> i <strong>Stockholms</strong> <strong>stad</strong><br />
Box 2313 • 103 17 Stockholm<br />
08-676 80 00<br />
www.moderaterna.net