Nummer 22 November 2006 - Bondersbyn
Nummer 22 November 2006 - Bondersbyn
Nummer 22 November 2006 - Bondersbyn
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
En tidning för<br />
Kamlunge, <strong>Bondersbyn</strong><br />
och Börjelsbyn med<br />
omnejd<br />
<strong>Nummer</strong> <strong>22</strong><br />
Nov <strong>2006</strong><br />
Utgivare:<br />
Bondersby<br />
Hembygdsförening<br />
Innehåll<br />
Ledare 2<br />
Nya Bondersbyggare 2<br />
Frida och Timon 3<br />
Rekordpotatisar 3<br />
”Johan Henders” 4-5<br />
Fyra Kvinnor 5<br />
Kalas med Lars 6<br />
Sommarbröllop 6<br />
”Hela” kroppen 7<br />
Kosjärvträsket, del 6 8-9<br />
Express-Sprutan 10<br />
Den gamla katedern 10<br />
Korsord 11<br />
Tävling, recept, m.m. 12<br />
Omslagsfoto:<br />
Lars-Erik Holmberg<br />
Adress till Bondersbyarn:<br />
c/o Sten Rönnberg<br />
<strong>Bondersbyn</strong> 180<br />
95292 Kalix<br />
e-post:<br />
bondersbyarn@bondersbyn.se<br />
Byaåldermannen har hämtat föda ur skogens<br />
rika skafferi. Det goda fågelåret har gett byborna<br />
möjligheter att variera den ensidiga kosten<br />
bestående av älgkött och stora potatisar!<br />
Läs mer på sid 3 om årets jakt och jättepotatisar
Ledare<br />
Hur skall vi få mera folk till byn? <strong>Bondersbyn</strong><br />
liksom dess grannbyar, har i många år<br />
haft en minskande befolkning. Men skall<br />
vi överleva och bli en levande by igen behöver<br />
vi att fler vill bo och verka här. Hur<br />
skall det gå till? frågar du. Är inte loppet<br />
kört, och vi kan räkna med att byn dör helt<br />
om några tiotal år? tänker du kanske. Vem<br />
vill bo i en by utan affär, utan skola, utan<br />
arbetstillfällen, med vägar som är genomfartsleder<br />
och med den lantliga charmen<br />
från lantbruk, jakt och fiske falnande?<br />
Ändå. Framtiden för byar som <strong>Bondersbyn</strong><br />
är ljusare än de flesta förmår tänka<br />
just nu. Det är inte bara att vi just nu har<br />
en tillväxt i Norrbotten som är näst högst<br />
i landet. Det är inte bara för att gruvnäringen,<br />
skogen, vattenkraften och turismen<br />
säljer som aldrig förr. Det är inte bara<br />
för att vi fått lokaliseringar av storhandel<br />
som IKEA till länet. Det är inte bara för<br />
att världens största reserver av naturgas nu<br />
är i gång att börja utvinnas ur ishavet norr<br />
om oss.<br />
Nej, det är något än mer grundläggande.<br />
Folk börjar upptäcka att luften är bättre<br />
på landet i Norrbotten, innehåller mera<br />
syre och mindre föroreningar. Man börjar<br />
uppskatta lugnet, den långsammare pulsen,<br />
våra levande årstider i vår fantastiska<br />
natur och det mera naturnära boendet. Ja,<br />
man börjar också se fördelarna i det opre-<br />
2 Bondersbyarn<br />
<strong>Bondersbyn</strong> riskerar att bli en parantes<br />
längs ett skidspår mellan Kalix och<br />
Morjärv om ingen nyinflyttning sker!<br />
Bondersbyggare på<br />
försök!<br />
Anita och Hjalle Bucht ger nu <strong>Bondersbyn</strong> en ärlig chans och<br />
bosätter sig på försök i Anitas hemgård på Holmen. Efter 40 år<br />
i den lilla staden Kronberg 12 km utanför Frankfurt am Main i<br />
Tyskland har de nu flyttat hem till Sverige igen. Frågan är bara<br />
om de slutligen väljer att slå sig ner i <strong>Bondersbyn</strong> eller en stad<br />
i södra Norrland!<br />
De är ju förberedda på bästa möjliga sätt,<br />
efter att ha tillbringat 40 somrar på Holmen.<br />
Först semestrar under 30 år, och de<br />
10 senaste åren har de bott här från maj till<br />
första veckan i september.<br />
Vintern är nålsögat!<br />
- Det är nog klimatet som kommer att fälla<br />
avgörandet, säger Anita. Vi får se hur<br />
det går i vinter. Annars älskar jag miljön,<br />
språket och människorna här.<br />
Hjalle nickar och tillägger:<br />
- Vi är i alla fall väl förberedda, huset är ju<br />
renoverat och i fint skick. Jag själv uppskattar<br />
särskilt traktens natur, lugnet och<br />
den vackra älven.<br />
Bondersbyarn hoppas att den 2420 km<br />
långa resan hem slutar här i byn!<br />
Olle Björkman text<br />
Lars-Erik Holmberg foto<br />
tentiösa umgänget i våra byar jämfört med<br />
det mera formella och uppstyltade som<br />
tätorterna erbjuder. Dessutom kan vi erbjuda<br />
en del av det moderna livet. Internet<br />
fungerar i <strong>Bondersbyn</strong> lika bra som i<br />
Stockholm.<br />
Den här rörelsen i tiden, en rörelse som<br />
kommer att öka, måste vi i våra byar möta.<br />
Och då är frågan: Hur gör vi det? Hur skall<br />
vi kunna erbjuda dem som är fångade i den<br />
här rörelsen i tiden vad de vill ha? Hur får<br />
vi folk att vilja bo med oss och bidra till<br />
att byn lever upp med nya människor?<br />
Det första steget är att det finns någonstans<br />
att bo och bygga i byn. Varenda<br />
stuga, gård, gårdsplats, bra tomt bör det<br />
bo folk i. Inga hus eller lägenheter bör stå<br />
tomma utan att hågade inflyttare fått komma<br />
och se om de vill bo där. Så har du en<br />
plats att bo på för någon som kanske vill<br />
bo här, tipsa vår tidning, så gör vi en gratis<br />
annons. Vill du hyra ut ditt hus, medan<br />
du själv bor på annan ort, hör av dig till<br />
oss. Har du en bra tomt som du vill sälja,<br />
hör av dig? För vi måste bli fler och helst<br />
yngre än de som nu bor i våra byar, om vår<br />
bygd skall överleva.<br />
Sten Rönnberg , text och foto
Frida och Timon skrev<br />
historia under årets älgjakt<br />
En viktig del av det goda livet i byn är jakten. Varje år strömmar också hemvändare till för att delta i älgjakten.<br />
Första jaktmorgonen räknar jaktlaget över trettio deltagare. Och bland dem finner vi allt fler kvinnor<br />
som vill ta del av den gemenskap och spänning som jakten innehåller. I år föll den sista manliga bastionen<br />
inom älgjakten, en kvinnlig hundförare fällde en älg för sin hund!<br />
36 älgar skulle skjutas!<br />
Det var många jägare som baxnade inför<br />
årets tilldelning på 9 tjurar, 9 kor och 18<br />
kalvar. Skulle det vara möjligt att fälla så<br />
många älgar utan att radera ut älgstammen?<br />
Dessutom kom snön ovanligt tidigt<br />
detta år, vilket innbar ytterligare svårigheter.Vid<br />
den här tidningens pressläggning<br />
ligger det nära 30 cm snö och jakten pågår<br />
ända till första december!<br />
Aldrig har så många kalvar skjutits!<br />
Hittills har hela tilldelningen av vuxna älgar<br />
fällts samt 12 av de 18 kalvarna. Och<br />
kalvar tycks det tvärt emot alla spådomar<br />
vara mycket gott om. Har kanske älgstängslet<br />
vid E4 förändrat vandringsmönster<br />
och tillgången på älg inom byn?<br />
Frida Enström spräckte nollan!<br />
Årets jakt har varit historisk så tillvida att<br />
en kvinnlig hundförare för första gången<br />
fällt en älg undan sin hund i <strong>Bondersbyn</strong>.<br />
En eftermiddag under tidig höst sköt Frida<br />
Enström en ko undan sin hund Timon i<br />
norra änden av Finnvikmyren. Efter ett<br />
par varv runt Finnvikmyren och Renmyran<br />
fick Frida ett skottillfälle som hon förvaltade<br />
väl. Sambon Simon Nilsson assisterade,<br />
men han var säkert bara i vägen!<br />
Karl-Gösta Lille behövde en älgkrona<br />
på garageväggen!<br />
Stig Nilsson behövde mycket älgkött<br />
för att fylla rökkåtan!<br />
Rekordpotatisar<br />
Frida och sambon Simon tar ur den skjutna älgen medan hunden Timon vilar ut<br />
efter en intensiv jakt på myrarna i Bondeborg.<br />
Stig satsar på att röka älgkött!<br />
Stig Nilsson insåg redan i våras att årets<br />
älgjakt skulle bli något utöver det vanliga,<br />
och byggde en rökkåta för kallrökning.<br />
Och nog har han haft arbete i rökeriet. Röken<br />
har legat tung över Selet hela hösten<br />
vilket har resulterat i att många Bondersbybor<br />
har kunnat byta bort den prickiga<br />
korven som pålägg mot rökt älghjärta!<br />
Henrik Söderholm hade ett styvt arbete<br />
att med sin fyrhjuling ta fram alla älgar<br />
under den höstvecka han jagade.<br />
Lars-Erik Holmberg<br />
Text och foto<br />
Till det goda livet i byn hör inte bara förmånen<br />
att få ha skogsfågel, älg och hare på matbordet.<br />
Dit hör också <strong>Bondersbyn</strong>s utsökta potatis odlad<br />
längs älvens näringsrika stränder.<br />
Den största potatisen på fotot är en Ovatio framtagen i Forshaga<br />
av Lars-Erik Holmberg . I mitten ligger en mjäll Matilda<br />
odlad av Kurt Enström i Selet. Den tredje potatisen är en Snöklocka<br />
från Månsbyn, och visar bara på vilka ”höjder” man<br />
uppnår i de andra byarna! Allt vägt och kontrollerat av Inga<br />
Johansson i Forshaga!<br />
Bondersbyarn 3
”Johan Henders”<br />
Fastigheten Svanbergs i Marieberg kallades förr ibland för ”Johan Henders”. Namnet kommer nog av<br />
Johan Hindersson. Han hette egentligen Hindricsson men kallades tydligen mestadels för Hindersson. Han<br />
var sågkarl på Bondersby sågverk och torpare i Marieberg. Torpet låg nog strax intill där Svanbergs nu<br />
ligger där det finns lämningar av en husgrund. Vid landsvägen där vägen upp till Svanbergs börjar fanns<br />
också på 1800-talet två byggnader, varav det ena var ett bostadshus. Det går väl inte helt utesluta att det i<br />
stället var där torpet låg.<br />
Johan Hindricsson var född 1778 i Korpikå<br />
och hans föräldrar var soldaten<br />
Hindric Flagga och dennes hustru Lisa<br />
Hindricsdotter. Han gifte sig 1804 med<br />
Brita Lena Zakrisdotter från Lantjärv<br />
och de bosatte sig i Lilla Lappträsk. När<br />
han gifte sig hade han bytt namn till<br />
Vallgren. Det namnet tycks han dock<br />
ha övergett rätt snabbt. Inget av barnen<br />
har heller haft Vallgren som släktnamn.<br />
Olof Karlsson på Viriudden var sonson<br />
till Johan Hindersson. (Från Raggdynan<br />
1905, foto: Borg Mesch)<br />
Omkring 1820 flyttade familjen till Bondersby<br />
sågverk. Johan Hindersson hade<br />
nog redan då varit anställd vid sågverket<br />
några år, för bland dopvittnena till barnen<br />
födda från och med 1814 var folk från<br />
sågverket. Senare flyttade familjen till<br />
Marieberg.<br />
I Marieberg fanns torpare sedan tidigare.<br />
Det var Lars Larsson från Siknäs, hans<br />
hustru Helena Olofsdotter, dottern Brita<br />
Lena och hennes man Fredrik Persson<br />
från Sören. Deras son Lars Petter Fredriksson<br />
Sundqvist som flyttade till Övermorjärv<br />
var farfar till Nanny Svanberg i<br />
Marieberg. Lars Larsson dog 1845 och<br />
resten av familjen flyttade då till Gyljen i<br />
Överkalix. Fredrik Persson kan liksom Johan<br />
Hindersson ha arbetat på Bondersby<br />
sågverk som flyttades till Gyljen ungefär<br />
den tiden. Det verkar som att Johan Hinderssons<br />
familj flyttade till Marieberg<br />
4 Bondersbyarn<br />
först 1845 och om det är riktigt, då är det<br />
ju möjligt att han övertog torpet efter Lars<br />
Larsson. Men det kan förstås också vara<br />
två skilda torp.<br />
Johan Hinderssons och Brita Stina Zakrisdotters<br />
barn var:<br />
Lisa Cajsa född 1805<br />
Brita Greta född 1806<br />
Hindric född 1807 dog 1808<br />
Anna Helena född 1808<br />
Lars Henrik född 1809<br />
Maria Christina född 1811<br />
Johan Petter född 1814 drunknade<br />
1823 vid Bondersby Sågverk<br />
Gustaf Erik född 1817<br />
Maria Stina född 1819<br />
Carl Fredrik född 18<strong>22</strong><br />
Flera av barnen var gifta och hade egna<br />
familjer, men några av dem bodde tidvis i<br />
Marieberg.<br />
Johan Hinderssons son Lars Hindric<br />
Johansson, var gift med Greta Lisa Nilsdotter<br />
från <strong>Bondersbyn</strong>. De hade sönerna<br />
Karl Johan och Nils Henrik. Karl Johan,<br />
född 1836 i Marieberg eller Övermorjärv<br />
(båda uppgifterna finns, Lars Hindric var<br />
vid tillfället ifråga anställd som dräng i<br />
Övermorjärv, men hade nog dessförinnan<br />
varit dräng i Marieberg). Nils Henrik var<br />
född 1838 vid Bondersby sågverk. Familjen<br />
bodde nog vid sågverket sedan, men<br />
när Greta Lisa dog i gulsot, endast 26 år<br />
gammal flyttade Lars Hindric med barnen<br />
till Marieberg.<br />
Karl Johan Larsson gifte sig med Anna<br />
Greta Johansdotter Kanon från Kamlunge<br />
och flyttade till Övermorjärv och tog anställning<br />
som indelt soldat med soldatnamnet<br />
Ferm. Anna Greta var dotter till<br />
den i en tidigare artikel nämnde fältjägaren<br />
Johan Petter Kanon som drunknade<br />
i Lakotaforsen 1841 samtidigt som Carl<br />
Bergström.<br />
Lars Hindric Johanssons andre son Nils<br />
Henrik, tog sig namnet Engström, gifte<br />
sig med Maria Anderssdotter från Kamlunge<br />
och flyttade till strax norr om där Jan<br />
Rönnberg nu bor i <strong>Bondersbyn</strong>. Platsen<br />
kom att kallades ”Engströms” och blev<br />
någon tid efter Nils Henriks död fotbollsplan<br />
och idrottsplats fram till mitten av<br />
1950-talet då Agnes och Erik Rönnberg<br />
som nygifta byggde bostadshus och lagård<br />
och flyttade dit. Erik upplät sedan en annan<br />
markbit till fotbollsplan. Nils Henrik<br />
Nils Henrik Engström var sonson till<br />
Johan Hindersson. (Från Raggdynan<br />
1905, foto: Borg Mesch)<br />
Engström levde till 1931 medan hustrun<br />
dog redan 1907.<br />
Lars Hindric Johansson var kvar i Marieberg<br />
1890 men hade flyttat till <strong>Bondersbyn</strong><br />
vid sin död 1893. Kanske bodde han<br />
hos sin son Nils Henrik Engström sedan<br />
hans syster Maria Stina hade dött?<br />
Johan Hinderssons yngste son Carl Fredrik<br />
Johansson, född 18<strong>22</strong>, arbetade nog på<br />
Bondersby sågverk innan verksamheten<br />
upphörde. 1845 gifte han sig med Lena<br />
Fredriksdotter Berg från Kamlunge. De<br />
bodde sedan något år i Bjumisträsk. Carl<br />
Fredrik var förmodligen dräng där. Sedan<br />
bodde de vid det nedlagda sågverket och i<br />
Marieberg. De fick elva barn, en del födda<br />
i Marieberg och en del i <strong>Bondersbyn</strong>.<br />
Ingemar Karlsson var sonsons sonson<br />
till Johan Hindersson.
Signe och Halvdan Bergman i Bondeborg. Halvdan var sonsons sonson till Johan<br />
Hindersson.<br />
Sonen Jacob Karlsson tog sig namnet<br />
Bergman, köpte Johan Karlsson Lindgrens<br />
fastighet i Börjelsbyn när familjen<br />
Lindgren flyttade till Marieberg. Fastigheten<br />
är alltså den som sedan blev ”Bergmans”<br />
i Börjelsbyn. Halvdan Bergman i<br />
Bondeborg var sonson till Jacob Karlsson<br />
Bergman.<br />
Sonen Nils Henrik Karlsson, född i Marieberg<br />
1859 gifte sig med Matilda Nilsdotter<br />
från Rian och de flyttade till Heden<br />
i <strong>Bondersbyn</strong>. Han var farfar till Ingemar<br />
Karlsson.<br />
Carl Fredrik Johanssons yngste son Olof<br />
Robert Karlsson, född 1871, gifte sig med<br />
Anna Rönnbäck från Pålänge och var<br />
slaktare och handlare på Viriudden i <strong>Bondersbyn</strong>.<br />
Verksamheten övertogs sedan av<br />
deras son Elof.<br />
Johan Hinderssons son Gustaf Erik som<br />
var född 1817 gifte sig med Lisa Greta<br />
Höglund från Överluleå. De hade barnen:<br />
Johan Gustaf, Lisa Maria, Carl Reinhold<br />
och Verner. Familjen bodde i Marieberg<br />
men flyttade till Karlsborg omkring 1850.<br />
Johan Hinderssons äldsta dotter, Lisa<br />
Cajsa Johansdotter gifte sig med Hans<br />
Persson Åberg i Näsbyn. Deras son Johan<br />
Henrik Åberg gifte sig med Greta<br />
Lena Eriksdotter i <strong>Bondersbyn</strong>. De bodde<br />
i Bondeborg. Deras son Henrik Wilhelm<br />
gifte sig i sin tur med Maria (Mia) Wilhelmina<br />
Resin från Marieberg och var<br />
<strong>Bondersbyn</strong>s siste indelte soldat – Henrik<br />
Wilhelm Frimodig.<br />
Johan Hinderssons yngsta dotter Maria<br />
Stina Johansdotter hade en ”oäkta” son,<br />
Johan Jakob Westerberg, född 1847 i Marieberg.<br />
Han var gift med Maria Johanna<br />
Åström från Törefors. De hade barnen:<br />
Karl Johan, Jakob, Lars Albert, Maria och<br />
Emma Kristina. Sedan Johan Jakob Westerberg<br />
dött 1888 flyttade änkan med barnen<br />
till Rian 1890.<br />
Maria Stina bodde nog kvar i torpet med<br />
sin bror Lars Hindrik till sin död 1891.<br />
Johan Hindersson dog 1864 och hustrun<br />
Brita Stina Zakrisdotter 1852.<br />
KG Hansson text och foto<br />
Fyra Kvinnor höll bejublad föreställning i <strong>Bondersbyn</strong><br />
På fredagkväll den 15 september<br />
var gruppen Fyra Kvinnor på besök<br />
i Bondersbygården och succen<br />
var total.<br />
De sjöng, spelade och läste dikter för en<br />
85 personer stor publik i Bondersbygården.<br />
Gruppen består av Johanna Lindgren<br />
från Påläng, Berith Karinen Roth<br />
från Lovikka, Agneta Wiberg Hällström<br />
från Påläng och Susanne Rantatalo från<br />
Pajala.<br />
De inte bara sjöng och spelade, de<br />
spexade och läste underfundiga texter i<br />
en vackert komponerad föreställning.<br />
Publiken satt bekvämt och njöt av arrangemanget.<br />
Det var en mycket lyckad<br />
kväll, perfekt ordnad med garderobsväktare<br />
i entrén, gående bord för goda<br />
fika-smörgåsar i pausen och mycket<br />
trevlig stämning.<br />
En allt igenom lyckad kväll. Ja, det var<br />
faktiskt så att arrangemangen i <strong>Bondersbyn</strong><br />
drog största publiken av alla platser<br />
Fyra Kvinnor besökte på sin turné i Kalix<br />
kommun.<br />
Sten Rönnberg, text och foto<br />
Bondersbyarn 5
Kalas med Lars<br />
Lars Häggström är född söndagen den 11 oktober 1936. Samma år<br />
som Adolf Hitler presenterade den första Volkswagen och det Spanska<br />
inbördeskriget bröt ut. Men vem kör gamla Folkvagnar numera<br />
och Spanien är ju för de flesta reducerat till ett billigt turistmål. Lars<br />
har utvecklats åt motsatt håll i 70 år, och nu skulle det firas!<br />
Över 70 gratulanter mötte upp den 11 oktober<br />
i Grelshuset på Viltfarmen för att fira<br />
en av <strong>Bondersbyn</strong>s profiler. ”Söndagsbarnet”<br />
Lars Häggström fyllde överraskande<br />
70 år. Vi som trodda han bara var en ungdomlig<br />
40-åring!<br />
Gunilla och Lars tar emot gratulationer<br />
från Ingrid Häggström<br />
Sommarbröllop<br />
”Den första juli <strong>2006</strong> var en mycket speciell dag, den dagen vigdes vi i Kalix kyrka av Anti Mietinen, åkte<br />
en gammal nedkabbad MG till Forshaga, tog båten över älven till min hemgård och de väntande, festsugna,<br />
gästerna.” Ja så skriver David Enström och hans fru Ulrika till Bondersbyarn och sänder sitt tack till släktingar<br />
och bybor som förgyllde deras viktigaste dag. Och visst fick dom ett litet smakprov på vad det goda<br />
livet i en by kan erbjuda!<br />
Bröllop i dagarna tre!<br />
Festen som startade med en skål i mousserande<br />
vin och en tugga av rökt hjortkött<br />
vid Kalix älv skulle pågå i tre dagar enligt<br />
traditionen “bröllop i dagarna tre”.<br />
Bröllopsfesten var bland det vildare som<br />
skådats i Marieberg och det är många som<br />
kan vittna om att de tjocka golvplanken<br />
(Kalle kan intyga att de är redigt tjocka<br />
plank) sviktade så man svårligen kunde<br />
sitta still på bänkraden längs väggarna.<br />
Svåger Rogers löjrom var given som förrätt<br />
liksom det helgrillade vildsvinet till<br />
huvudrätt och så avslutades sittningen<br />
med glass med varma rårörda hjortron, en<br />
middag som avnjöts av de dryga hundra<br />
gästerna som höll tal och spexade, fantastiskt<br />
roligt!<br />
6 Bondersbyarn<br />
Tätt packade i Grelshusets stora sal avnjöt<br />
vi en middag som startade med ost<br />
och bröd, fortsatte med en ljuvlig viltgryta<br />
på hjort som följdes av en läskande rabarbersoppa<br />
för att avslutas med hjälp av kaffe,<br />
hembakad marängtårtra och avec för<br />
de hugade. Allt serverat med ”schwung”<br />
av barn och barnbarn till festföremålet.<br />
Under kaffet fick Lars via några talare<br />
äntligen reda på vilken redbar, ärlig och<br />
nyttig människa han har varit, inte minst<br />
för Hembygdsföreningen vars kassa han<br />
vaktar som en vänlig drake. Än en gång<br />
Grattis Lars!<br />
Annika Gustafsson text<br />
Sten Rönnberg foto<br />
För att skaka ned all god mat under dansen<br />
så krävdes en rejäl avec till kaffet och<br />
bröllopsbakelsen, sen skakade hela Grelshuset<br />
frampå småtimmarna.<br />
Det hördes sägas efteråt att flaggan halades<br />
05.30 på morgonen till nationalsång<br />
både på svenska och norska, synd att det<br />
missades.<br />
Forsränning och halstrad sik<br />
De två följande dagarna var fyllda av aktiviteter<br />
där Marieberg och dess omgivning<br />
visades upp och visade upp sin absolut<br />
bästa sida. Söndagen forsrände de allra<br />
flesta gästerna med gummibåt och kanot<br />
från Kamlunge till Neupola där vi åt halstrad<br />
sik med fil och tunnbröd, den allra<br />
godaste sommarmaten!<br />
Rånön var målet för färden på måndagen<br />
och den vackra Kalixskärgården var<br />
perfekt rekreation för ett gäng trötta och<br />
slitna men ack så nöjda gäster.<br />
Vi vill tacka de som hjäpte till och gjorde<br />
denna helg till vad den blev. Tack till förädrar,<br />
syskon och vänner som ställde upp<br />
och arbetade med förberedelserna. Tack<br />
till Yvonne, Kennet, John, Magnus, Annica,<br />
Veronica, Rickard, Johan, Ragmar och<br />
Birger för att ni var så snälla och duktiga<br />
med servering under bröllopsfesten. Tack<br />
Arne för den goda rökta regnbågen som vi<br />
åt till lunch innan bröllopet. Tack Tomas<br />
för hjälpen med halstringen av siken och<br />
terrängbilsåkningen. Tack Lars-Erik för<br />
skjutsen över älven i din fina älvgädda.<br />
Tack Sten för lånet av projektorn. Tack<br />
Stor-Anders (pappa) för att vi fick möjligheten<br />
att ordna vårat bröllop hemma i<br />
Marieberg!!<br />
David och Ulrika
”Hela” kroppen i St. Lappträsk!<br />
Om Du känner Dig sliten, kanske kroppen behöver en ”helrenovering”! Då skall Du besöka Eva Larsson i<br />
Stora Lappträsk, hon kan säkert få Dig på ”fötter” igen! Bondersbyarn gjorde ett besök och Olle Björkman<br />
drog upp ärmen för att prova hur det känns att bli AKU-punkterad!<br />
Eva tar emot i sitt nya fina hus vid St.<br />
Lappträskets strand och över en kopp kaffe<br />
berättar hon om sin verksamhet.<br />
– Jag har jobbat med friskvård, främst<br />
massage och gymnastik sedan 1989, men<br />
sedan 1995 driver jag det egna företaget<br />
Evas Muskelvård i lokaler på Mellanparksgatan<br />
7B i Kalix. Där är öppet hela<br />
veckan, utom de tider när jag flänger runt<br />
på olika kurser för att förkovra mig.<br />
Hon berättar vidare att hon från början är<br />
utbildad TV-tekniker och jobbade med<br />
elektronik i 14 år innan hon definitivt sadlade<br />
om och började arbeta med levande<br />
ting istället för döda tingestar.<br />
Auktoriserad kroppsterapeut<br />
– Eftersom jag har läst tre år basmedicin,<br />
har jag en kompetens mitt emellan en<br />
sjuksköterska och en läkare anatomiskt<br />
sett. Däremot har jag inte läst läkemedel<br />
eftersom vi inte sysslar med skolmedicin.<br />
Jag är genom dessa studier en auktoriserad<br />
kroppsterapeut som i princip behandlar<br />
hela kroppen. Dock inte kiropraktik,<br />
men visst händer det att jag ”manipulerar”<br />
ibland, som kiropraktikerna gör, eftersom<br />
jag har en del extrakurser med den inriktningen.<br />
Eva behandlar hela kroppen med klassisk<br />
massage, bindvävsmassage, lymfdränage,<br />
akupunktur, laser, ultraljud, m.m.<br />
Snart färdig homeopat<br />
– Jag läser till Homeopat och räknar med<br />
att vara färdig till sommaren. Genom den<br />
tekniken kan jag studera patientens totaldiagnos<br />
och välja ut de naturmedel som<br />
krävs för att kroppen själv skall kunna<br />
”reparera” sig.<br />
Den vanligaste behandlingen Eva ger<br />
idag är massage för muskulära besvär.<br />
Akupunkturen är oftast en kompletterande<br />
behandling. Hennes patienter är Kalixbor<br />
och ”hemvändare”som uppsöker henne i<br />
samband med besök i hembygden.<br />
– De flesta patienter som kommer är uppgivna.<br />
De har inte fått den hjälp som krävs<br />
Olle Björkman konstaterar att akupunktur<br />
känns mindre än myggbett!<br />
Eva Larsson i St. Lappträsk behandlar<br />
hela kroppen med alternativ medicin.<br />
av läkarvården, och då söker de andra<br />
alternativ. Även en del idrottsmän kommer<br />
till mig. Ofta får just dessa laserbehandlingar<br />
för sina krämpor. Annars är det<br />
besvär i nacke och axlar som är vanligast<br />
förekommande tillsammans med magproblem.<br />
Kontorsjobb, datajobb, bilåkning<br />
och ett orörligt liv är de bakomliggande<br />
orsakerna till dessa besvär.<br />
Lärde sig göra naturmedicin i<br />
Österrike<br />
– Jag har lärt mig göra naturmedicin i Österrike.<br />
Runt omkring Lappträsket plockar<br />
jag många växter som jag använder. Exempelvis<br />
skvattram som ger ett medel<br />
mycket verksamt mot reumatiska besvär.<br />
Vi har många växter runt om oss, som kan<br />
användas som medicin. Visst är det lite<br />
jobb med det, men det fungerar.<br />
Behovet av massörer ökar<br />
– Jag är inte ansluten till Försäkringskassan<br />
genom något samarbetsavtal, ty det är<br />
väldigt svårt att få ett sådant. Det är dock<br />
ingen brist på patienter, ty i Kalix är det<br />
idag dubbelt så många massörer som för<br />
fem år sedan och tre gånger så många som<br />
när jag började.<br />
Eva säger att inga massörer har samverkansavtal<br />
med sjukvården. Systemet<br />
är ”svårforscherat” och avvisande till alternativa<br />
metoder. Det är dock på väg att<br />
luckras upp söderut, men här i norr går det<br />
sakta. I Tyskland, Finland, Norge är det<br />
friare, där samarbetar skolmedicinen med<br />
alternativ medicin.<br />
Hon berättar också att visst motarbetas<br />
de som sysslar med alternativ medicin.<br />
Själv har hon inte upplevt det direkt, men<br />
nog är det så.<br />
Satsar kanske också på djurhomopati!<br />
– I framtiden funderar jag på att läsa djurhomeopati.<br />
Metoden skulle kunna innebära<br />
att man exempelvis kan bota sjuka<br />
kor utan att ge dem antibiotika. Det skulle<br />
ju vara en vinst för lantbrukaren, eftersom<br />
han kan fortsätta att leverera mjölk från<br />
kon som behandlas. Om kon får äta antibiotika<br />
är hennes mjölk inte tjänlig under<br />
en längre tid.<br />
Håller igång hela Lappträsk<br />
– Här i Lappträsk deltar alla i gymnastiken,<br />
genomgår kurer m.m. Vi har till och<br />
med fotbad på syjuntan ibland! Intresset<br />
är så stort att det inte ryms fler.<br />
St. Lappträsk är som synes lyckligt lottad<br />
med en egen ”medicinkvinna” Och inte<br />
flyttar hon i första tageta tillbaka till Kalix<br />
där hon bodde åren 1973-1991, utan om<br />
hon flyttar, då kan det bli var som helst!<br />
Under gymnastikpassen tänjer man på<br />
på gränserna!<br />
Lars-Erik Holmberg intervjuade och<br />
fotograferade och Olle Björkman fick<br />
ofrra sin arm!<br />
Bondersbyarn 7
Kosjärvträsket<br />
- ett utdikningsprojekt utan motstycke. Del 6<br />
Hur många kor gav träsket föda åt?<br />
Lantbruksingenjören Bokströms undersökning<br />
visar att Kosjärvträsket skulle<br />
kunna ge ca 2345 skrindor hö om 5 centner<br />
vardera ( en centner är 42,51 kg, vilket<br />
ger en vikt av 212,55 kg per skrinda),<br />
om Bjumisträsket frånräknas. Det är svårt<br />
att avgöra om träskets produktion hela tiden<br />
ökar, eller om skördeförlusterna vid<br />
de allt mer upptorkande stränderna bara<br />
kompenseras med ökad produktion närmare<br />
märgen. Uppgifter gör gällande att<br />
träsket ger 23 vinterskrindor hö per ½-lott<br />
under 1920-talet, vilket innebär en totalproduktion<br />
av 920 vinterskrindor. Frågan<br />
är nu om skrindorna i Bokströms rapport<br />
är lika stora som de vinterskrindor man<br />
talar om på 1920-talet. Troligtvis är en<br />
vinterskrinda nästan dubbelt så stor som<br />
en vanlig skrinda, dvs. 9 centner (382,6<br />
kilo). Begreppet vinterskrinda återfinner<br />
man i Karl Fredrik Fors knektekontrakt<br />
från 1883, där en vinterskrinda anges till<br />
9 centner. Det innebär att träsket producerar<br />
ca 351 ton hö per år. Siffran ligger<br />
på 70 % av Bokströms bedömning, vilket<br />
gör beräkningen sannolik. Dåtidens fjällkor<br />
behöver närmare 3 vinterkrindor hö<br />
i vinterfoder, vilket innebär att träsket på<br />
1920-talet producerade vinterfoder åt ca<br />
300 fjällkor!<br />
Träsket födde troligtvis över 300 st<br />
sega fjällkor!<br />
Så delades höskörden<br />
Under de första utgrävningsåren skördas<br />
hö mest efter stränderna och man arrenderar<br />
dessutom ut en del mindre ängslotter.<br />
Man hade fullt arbete med att bygga lador<br />
och gärdesgårdar runt träsket. Efterhand<br />
börjar träsket ge bättre skördar och behovet<br />
av en strikt ängesindelning för delägarna<br />
blir naturlig.<br />
I ett protokoll från 1872 delas området<br />
för första gången, och man anger följande<br />
fyra skördelotter:<br />
Lott 1: Nya utgrävningar i Norra Kalven<br />
samt gamla grävningar i nedre delen<br />
av Ökvattnet.<br />
Lott 2: Nya utgrävningar i Södra Kalven<br />
samt gamla utgrävningar i nedersta lotten<br />
i Ökvattnet.<br />
8 Bondersbyarn<br />
Lott 3: Nya utgrävningar i yttre delen<br />
av Åviken samt Långviken, samt nedanför<br />
forsen i Ökvattnet.<br />
Lott 4: Av nya utgrävningarna i inre delen<br />
av Åviken, Holmen, mynningen vid B j umisån,<br />
lilla och stora Finnviken, Långvasslandet,<br />
gamla grävningen i sundet<br />
ovan dammet å båda sidorna, samt fräkenvassen.<br />
Delägarna fick dela in sig i fyra lag, där<br />
varje lag innehöll 5 lotter. Ängesdelningen<br />
roterade sedan varje år så att skörden<br />
fördelades rättvist.<br />
Vid stämman i dec 1883 föreslås en annan<br />
ordning:<br />
Väcktes frågan att dela ängeslägenherna<br />
vid utdikningen i åtta lika delar, å vilka<br />
bergning verkställes av de, som äga en<br />
hel åttondel oberoende av andra och av<br />
dem som ej äger så stor del tillsammans<br />
med andra mindre delägare. På det ingen<br />
orätt må ske, skall samma innehavare av<br />
åttondel ej berga sin del mer än ett år, skolande<br />
ombyte ske årligen tills annorlunda<br />
kan vara bestämt men uppsköts frågan till<br />
längre fram.<br />
1884 delas träsket igen, vilket framgår av<br />
nedanstående delningsprotokoll:<br />
Protokoll hållet 1884 över delning i<br />
Kosjärfs utgrävning:<br />
Nedersta laget i Ökvattnet Nr 1, 2½ lott.<br />
Västra sidan av Ökvattnet, södra sidan<br />
i Norrkalven, östnorra sidan av i<br />
Ökvattnet, Södra sidan i Norrkalven,<br />
östnorra sidan i Ökvattnet, västnorra<br />
sidan av Norrkalven med Långvassen<br />
Mittiglaget Nr 2 2½lott: I Ökvattnet<br />
Westra sidan ……,västra sidan i Åviken,<br />
östnorra sidan av Ökvattnet, östnorra sidan<br />
av Åviken med Långråstranden och<br />
Lillfinnviken<br />
Fors- laget nr 3 2½ lott: Westsödra sidan<br />
Ökvattnet, Wästsödra sidan av Sörkalven,.östnorra<br />
sidan Ökvattnet, östnorra<br />
sidan av Sörkalven<br />
Sundlaget Nr 4 2½ lott: Myrholmen<br />
….. 2 lada westnorra sidan av Sundet<br />
mörtbäcksviken,norra sidan av<br />
Långviken, Pålvassen (?) och östnorra<br />
sidan av Sundet och norra Finnviken,<br />
östnorra sidan av Långviken.<br />
Protokollet är mycket svårtytt, men ger<br />
en viss inblick i hur träsket delades upp<br />
bland delägarna. Den här delningen stadfästes<br />
i kommande stämma att gälla i 4 år<br />
och vid stämman lottar man om vilka som<br />
skall få skörda de olika lotterna. Sedan<br />
roterar man lagen varje år, för att ingen<br />
orättvisa skall uppstå.<br />
Viss slåtter auktioneras också ut. Så här<br />
ser protokollet från auktionen i maj 1889:<br />
Åkergärdan: Anders Gustaf Eriksson<br />
10,75 kr<br />
Linderna i Långviken:Anders Wilhelm<br />
Hellström 25 kr<br />
Myrängen:Karl Johan Rönnqvist 29 kr<br />
Östra delen av Kosjärv :Karl Johan<br />
Rönnqvist 2,12 kr<br />
Holmarna: Karl Johan Rönnqvist 1 kr<br />
Storgrundet: Anders Gustaf Granström<br />
4,25 kr<br />
Seluddlandet:Johan Petter Lindgren 5 kr<br />
Dessutom finns något man kallar ”råskbergningen”,<br />
dvs. rätten att gå ut på träsket<br />
efter slåttern och samla ihop det som<br />
andra lämnat. Den här rätten har gubben<br />
Granström i Kosjärv fram till 1887, men<br />
då beslutar stämman att råskbergningen<br />
skall arrenderas ut varje år.<br />
Stämman 1888 beslutar att den tidigare<br />
ängesindelningen skall gälla ytterligare i<br />
fyra år, om inget annat läge uppstår. 1889<br />
skiftas Ökvattnet och en del mark som tidigare<br />
funnits inom dikningslägenheten<br />
kom nu att hamna i skiftet. Detta föranleder<br />
stämman att justera på tidigare ängesindelning.<br />
Den 2 augusti 1890 undertecknas följande<br />
delningsprotokoll:<br />
Nr 1: Törefors: Södra viken av södra<br />
Kalfven<br />
Nr 2: P. Granström: Norra sidan av södra<br />
Kalfven till sundet ned till Finnviken.<br />
Nr 3: K.F. Anderssson: Västra sidan av<br />
Hufvudet och Långviken<br />
Nr 4. W.Hellström:Östra sidan av Hufvudet<br />
deslikes Långviken och Stora Finnviken<br />
Nr 5. K.J. Rönnqvist:Södra sidan av Östra<br />
Ökvattnet med Åviken och grunnen till<br />
Ersnäsudden.<br />
Nr 6. P.A. Isaksson:Norra sidan av övre<br />
Ökvattnet deslikes Åviken och Långrålandet.<br />
Nr 7. A.G. Granström:Södra viken, nedre<br />
Ökvattnet med Långvassen och norra<br />
sidan av stora Norrkalfven och stor<br />
Söraholmen.<br />
Nr 8. Bjumisträsk delägare:Norra sidan<br />
av nedre Ökvattnet och Dynviken till<br />
Seludden och Tresöraholmar och södra<br />
sidan av Storkalfven och lilla norra Kalvfven.<br />
På detta sätt delas träsket med jämna mel-<br />
Idag delas Dynviken av Järnvägen!
lanrum. Ofta gäller delningen för några år,<br />
med omflyttning varje år från lott nr 1 till<br />
nr 3; från nr 3 till nr 5; från nr 5 till nr 7.<br />
1902 antar stämman en något annorlunda<br />
metod att dela avkastningen på träsket:<br />
I och för delningen av ängeslotterna beslöts<br />
att, utan särskild kallelse, sammanträde<br />
skulle ega rum måndagen den 14:<br />
e juli 1902 för sämjodelning av ängarna.<br />
Förrättningen skall så tillgå att sedan avkastningen<br />
från sista året blivit av innehavarna<br />
ärligt angivna skall ängarna delas<br />
i erforderliga sektioner varefter lottkastning<br />
skall ega rum.<br />
Beslöts att en man ur varje lag skulle uttagas<br />
och skulle dessa utvalda hava till uppgift<br />
att värdera blivande skördar, numrera<br />
ladorna, föra bok och, om överskott skulle<br />
uppstå, överlämna därav åt den eller de,<br />
för vilka brista. Svegarna sättas till 6 alnar<br />
1 kvarter.<br />
Ifall överskottet skulle bliva mer än 10<br />
skrindor per lag är ett sådant lag skyldigt<br />
lämna överskottet eller och äng åt de behövande.<br />
Till att överse detta utsågs föreståndaren<br />
som har att kalla till hjälp härutinnan 2<br />
Herbert Häggström med en schweá<br />
som håller det mått man bestämde vid<br />
stämman 1902<br />
andra av delägarna; och fingo dessa även<br />
i uppdrag tillse att bergningen skedde ordentligt.<br />
Det är möjligt att missväxt eller skada av<br />
renar och kreatur låg bakom denna åtgärd<br />
att dela avkastningen.<br />
Närvarande delägare beslöto att delningen<br />
skulle vara gällande i 4 år med undantag<br />
av årlig jämkning med ombyte av<br />
nummer efter annan från 1 till 3 osv.<br />
Beslöts att den eller de skall till utdikningslaget<br />
utbetala 100 kronor om de<br />
skörda fräkenvass eller ny uppgrundning(?)<br />
före den 8 augusti.<br />
Det finns också uppgifter om att de forna<br />
andelsägarna som efterhand sålde ut delar<br />
av sina lotter, förbehöll sig rätten att skörda<br />
fräkenhöet på de sålda lotterna. Det här<br />
försvann så småningom och fördelningen<br />
skedde efter andelstal.<br />
Med tiden förändras förhållandena på<br />
träsket och ängesdelningen blir enklare<br />
och omfattar andra områden. Fortfarande<br />
behåller man delningen i 8<br />
områden (2½ lott per område), och<br />
1934 delas området på följande sätt:<br />
Ett schweán vreds ihop av en björk<br />
med dubbeltopp<br />
1 Åviken, västra sidan<br />
2 Långrån<br />
3 Långvasslandet<br />
4 Dynviken<br />
5 Bergviken, Får- och Killingholmarna<br />
6 Sörkalven och Brändhalsarna<br />
7 Mörtbäcksviken och Söraholmarna<br />
8 Långviken<br />
Ängesdelningsnämnden<br />
Ängesindelningen sker under juli månad,<br />
15-28 juli, vilket innebär att vattnet släpps<br />
från träsket någon vecka tidigare, för att<br />
man skulle kunna gå runt och inspektera<br />
återväxten.<br />
Ängesindelningen genomförs av en<br />
ängesdelningsnämnd som väljs av årsstämman.<br />
Tydligen fick inte heller slåttern<br />
börja förrän 8 augusti. Sammansättningen<br />
i nämnden varierar, men mot slutet av<br />
40-talet ifrågasätts om nämnden behövs,<br />
eftersom många har börjat överge slåttern<br />
på träsket och konkurrensen om starr och<br />
fräken nästan har försvunnit.<br />
Sedan ängesdelningen var genomförd<br />
kunde många lottägare arrendera ut delar<br />
av, eller hela sin lott till bönder som behövde<br />
foder.<br />
Änkan Granström hade skinn på<br />
näsan!<br />
Under tidiga år var markhungern stor, vilket<br />
tvisten om Granströms livstidsjord år<br />
1900 visar.<br />
Vid stämman 1900 berättar protokollet:<br />
Då vid sista skiftesförrättningen ett stycke<br />
mark beläget mellan Henrik Granström<br />
bostad och träsket undantogs och överlämnades<br />
till samma Granström för att av<br />
honom odlas och under hans livstid fritt få<br />
nyttjas, men hans maka nu avflyttat från<br />
platsen och jordstycket vanvårdades beslöt<br />
stämman uppsäga henne från nyttjanderätten<br />
derav och låta jordstycket från<br />
och med 1902 återfalla till byalaget.<br />
Det visade sig dock vara ett misstag att<br />
säga upp änkan Granström från denna<br />
jord, ty vid nästa stämma uppenbarade<br />
hon sig med upplåtelsebrevet och i protokollet<br />
står det:<br />
Med anledning av §9 i 1900 års protokoll,<br />
däri beslut fattades att uppsäga änkan efter<br />
Henrik Granström från nyttjanderätten<br />
till i samma § omnämnda stycke jord,<br />
framvisade nu sagda änka, som denna<br />
dag var närvarande, upplåtelsebrevet;<br />
och då däri tydligen var angivet att rätten<br />
till marken ifråga var upplåten åt Henrik<br />
Granström och hans hustru under deras<br />
livstid fick frågan om uppsägning förfalla<br />
tills vidare.<br />
Lars-Erik Holmberg<br />
Text och foto<br />
Fortsättning i nästa nummer.<br />
Bondersbyarn 9
”Undertecknade Bondersby byamen sammansluta<br />
sig härmed till förening, hvars<br />
ändamål är att vid möjligen intreffade<br />
eldsvådor bistå eller på allt sätt hjälpa<br />
hvarandra uti släckningsarbetet, hvarför<br />
såsom brandredskap inköpas två större<br />
Brandsprutor, så kallade Express-Sprutan<br />
No E 77 hvilka stationeras på av delägarne<br />
överenskommet ställe dock så att<br />
den ena af dessa är på västra sidan eller<br />
i Brattlandet, den andra på norra sidan<br />
eller yttre byn.<br />
Av någon anledning togs katedern bort och<br />
lades upp på åsarna i vedboden som var<br />
en tillbyggnad till skolhuset. Axel Hansson<br />
på Hägnan har berättat om katedern<br />
och han minns mycket väl där den låg på<br />
åsarna med framsidan ner så att man såg<br />
målningen och kunde läsa texten.<br />
Då nya skolan var färdig, hyrde Töre<br />
Morjärvs konsumtionsförening den gamla<br />
skolan till affärslokal – det blev byns ”<br />
Kooperativa ”. För att ge plats för affären<br />
skulle alla utrymmen tömmas. Min far tog<br />
10 Bondersbyarn<br />
Express-Sprutan<br />
och ”Öfverenskommelse Bondersby byamen emellan”<br />
Så snart någon af delägarne öfverlåta<br />
sina åbyggnader till annan person, på<br />
hvad sätt det än vara må, vare sig genom<br />
köp eller arf, så upphör med samma hans<br />
eganderätt till nämnda brandspruta, däremot<br />
skall den, till hvilken åbyggnaden är<br />
öfverlåten, eller hans rätts innehafvare i<br />
stället, vara ägare, hvad på honom belöper<br />
af meranämnde brandsprutor.<br />
Betalningen härför, eller sprutorna, ärlegges<br />
af oss undertecknade gemensamt<br />
enligt nedanstående förteckning som hvar<br />
och en af oss skyldigkennas att ärlägga<br />
vid anfordran.<br />
Sprutorna må icke af någon delägare<br />
användas för andra ändamål än vid möjligen<br />
intreffade Eldsvådor föreningsmedlemmarnas,<br />
emellan, egendom.<br />
Denna öfverenskommelse må lända till<br />
framtida efterrättelse.<br />
Förteckning af delägare uti ofvanstående<br />
förening, samt dett belopp som hvar ock<br />
en skall betala:<br />
Petrus Nilsson 7 kr, August Söderholm<br />
8.75 kr, Henrik Söderholm 8.75 kr,<br />
A.B.Björkman 12.25 kr, Nils A. Pettersson<br />
14.00 kr. N.H.Carlssons Sterbhus<br />
10.50 kr, Isak Pettersson 14.00 kr, Alb.<br />
Wennström 14.00 kr, P.A. Isaksson 8.75 kr,<br />
Skolhuset 3.50 kr, Simon Johansson 8.75<br />
Den gamla skolkatedern<br />
hand om katedern, som var illa tilltygad,<br />
och spikade upp den som skåp i lidret. Jag<br />
tog loss skåpet från väggen för ett par år<br />
sen, och fick då se den målade framsidan.<br />
Det enda jag visste om skåpet då, var att det<br />
varit en kateder. Den har blivit illa tilltygad<br />
när den togs loss och flyttades, då den<br />
knappast ansågs värdefull. Framsidan är<br />
alltså två ”speglar” målade med änglamotiv.<br />
Inskriptionen lyder: ”Hvad männskan<br />
sår, det skall hon ock uppskära.”<br />
Katedern står nu i våran stolpboda, och<br />
kr, Jakob Pettersson 10.50 kr, Carl Rob.<br />
Enström 8.75 kr, Chrisp. Rönnberg 3.50<br />
kr, Nils Johan Hansson 10.50 kr, Johan<br />
Isaksson 14.00 kr, H.A. Rönnberg 14.00<br />
kr, J.A. Sandberg 14.00 kr, Carl Johan<br />
Carlsson 7.00 kr, Isak Nilsson 10.50 kr,<br />
Isak Enström 5.25 kr, Elias Eliasson 8.05<br />
kr, Johan Aug. Häggström 8.75 kr, Johan<br />
Häggström 8.75 kr, Johan Olof Enström<br />
5.25 kr, Olof Rob. Carlsson 8.75 kr, Carl<br />
August Hansson 1.75 kr, Petter Aug. Fors<br />
1.75 kr, Alb. Wallgren 1.75 kr, Joh. Ant.<br />
Johansson 1.75 kr, David Lindberg 3.50 kr,<br />
Nils Fr. Pettersson 2.80 kr.<br />
Härmed förklara vi oss nöjda och förbumdna.<br />
<strong>Bondersbyn</strong> den 25 April 1905.”<br />
Överenskommelsen undertecknades av 32<br />
markägare. Dom två brandsprutorna kostade<br />
tillsammans 260 kr. Troligtvis kom<br />
sprutorna till användning vid en brand på<br />
”Udden” under trettiotalet. En av sprutorna<br />
finns fortfarande kvar i bodan ovanför<br />
Bönhuset, men den kanske kräver lite tillsyn<br />
innan den kan användas.<br />
Olle Björkman, text och provsprutning<br />
Lars-Erik Holmberg, foto<br />
1882 byggde <strong>Bondersbyn</strong> eget skolhus. Kommunen bidrog med 100 kronor. I skolsalen fanns då en kateder som var fastbyggd<br />
i golvet. Måtten var 125 x 125 x 30 cm. Framsidan är målad med änglamotiv och inskription.<br />
vad som händer med den härefter vet jag<br />
inte.<br />
Katedern var gjord så att läraren var<br />
tvungen att stå vid den under lektionerna.<br />
Att den togs bort och ersattes med ett<br />
skrivbord som man kunde sitta vid, kanske<br />
var en åtgärd för att ge läraren bekvämare<br />
arbetsställning.<br />
Om nån vill titta närmare på den går det<br />
bra.<br />
Olle Björkman<br />
Framsidan Baksidan En av dörrarna
Vinterkryss nr <strong>22</strong><br />
Vinterkrysset <strong>22</strong><br />
Vår korsordkonstruktör Annika Gustafsson trappar nu<br />
upp svårighetsgraden och ställer <strong>Bondersbyn</strong>s läsare på<br />
prov i Vinterkrysset <strong>22</strong>. Lösningen skickas före 25 febr.<br />
till Bondersbyarn:c/o Sten Rönnberg, <strong>Bondersbyn</strong> 180,<br />
95292 Kalix. De två först öppnade rätta lösningarna belönas<br />
med var sin trisslott. Lycka till!<br />
Lösningen på Höstkrysset 21<br />
Vi belönar de två första rätta lösningarna med Bondersbytröjor.<br />
Tröjorna går till: Herbert Wallgren i Pataudden<br />
och Bertha Nyberg i Luleå.<br />
Gratulerar!<br />
Bondersbyarn 11
Tack<br />
Mitt i den varma sommaren tog vi ett<br />
sista farväl av vår käre far<br />
Herbert Söderholm.<br />
Till Er alla som på olika sätt hedrat hans<br />
minne vill vi framföra ett varmt och<br />
innerligt tack.<br />
Eva, Bengt och Karin<br />
med familjer<br />
Kalender<br />
Följande evenemang genomförs i Bondersbygården.<br />
Observera att det krävs<br />
platsbeställning till årets julfest som i år<br />
innehåller ett riktigt JULBORD!<br />
10 dec. Julbord kl. 15.00<br />
Boka plats: 27092 eller 27039<br />
13 jan. Tjugondaknut-paj kl 15.00<br />
24 febr. Lakasoppa kl 14.00<br />
Om ytterligare arrangemang tillkommer,<br />
sker annonsering på byns anslagstavlor!<br />
Förlorat!<br />
Redaktionen har på känn att vi är på väg<br />
att förlora en mängd historier, berättelser<br />
och erfarenheter om livet förr och nu i vår<br />
by.<br />
Den som hittar igen något av detta i sitt<br />
minne eller stöter på spår av det förlorade<br />
i vardagen uppmanas att snarast dokumentera<br />
fyndet och kontakta redaktionen!<br />
Om det mot förmodan skulle finnas fotografier<br />
eller handlingar som ytterligare<br />
beskriver ”fyndet”, skulle vi bli mycket<br />
tacksamma om dessa också bifogades.<br />
Upphittarna kommer rikligen att belönas.<br />
Främst genom att bli publicerade i Bondersbyarn,<br />
men också genom att för all<br />
framtid bli ihågkomna som kulturbärare<br />
av rang. Även tips som leder till att förlorad<br />
historia och verklighet kan återfinnas<br />
emottages tacksamt.<br />
Redaktionen<br />
Redaktionskommitté<br />
Olle Björkman 27005<br />
ollebjorkman@spray.se<br />
Karl-Gunnar Hansson 27024<br />
hansson.kg@telia.com<br />
Lars-Erik Holmberg 27010<br />
larserik.holmberg@telia.com<br />
Sten Rönnberg 27082<br />
sten@ronnberg.se<br />
Annika Gustafsson 27092<br />
Recept<br />
Annika Gustafsson som är Bondersbyarns<br />
”matmor” läskar läsarna med två recept<br />
denna gång. Lycka till i köket!<br />
SIMA - istället för julmusten?<br />
På julbordet, till midsommar eller på slåtterängen<br />
bjuder man i Tornedalen än idag<br />
på denna juvliga dryck!<br />
8 liter kokt vatten<br />
2 st citroner<br />
½ kg farinsocker<br />
½ kg strösocker<br />
1/4 tsk torrjäst<br />
Tvätta citronerna ordentligt och skala dem.<br />
Ta bort det vita från skalet. Skiva dem och<br />
lägg allt i en bunke och tillsätt socker.Häll<br />
det heta vattnet över och rör om då och då<br />
så sockret smälter. När brygden har samma<br />
temperatur som degspad (+37 grader)<br />
tillsätts jästen. Låt stå ett dygn. Sila och<br />
slå upp på flaskor. Färdig efter 10 dagar.<br />
Förvaras kallt. Skål!<br />
Variant på tjälknöl<br />
1-1½ kg djupfryst ren- eller älgstek som<br />
blir god tjälknöl för 8-10 personer.<br />
Sätt in steken i ugnen ( 125 grader). Stick<br />
in en termometer på tjockaste stället så<br />
snart steken tinat något.<br />
Stek tills termometern visar 65 grader.<br />
Lag:<br />
1 liter vatten<br />
1 dl. salt<br />
½ msk svartpeppar<br />
5-10 krossade enbär<br />
Koka upp lagen och låt den svalna. Lägg<br />
ner den varma steken i saltlagen och låt<br />
den ligga där i 4-5 timmar.<br />
Skär upp tjälknölen i tunna skivor. Servera<br />
med potatisgratäng och lingonsås.<br />
Lingonsås:<br />
4 dl. gräddfil<br />
5 msk lingonsylt<br />
1 1/4 dl lingon<br />
½ tsk svart-eller grönpeppar och körvel<br />
Tommy Rönnberg 27045<br />
tommy.ronnberg@bondersbyn.se<br />
Kontaktpersoner:<br />
Kamlunge<br />
Kjell Rönnbäck 54031<br />
bastuheden@telia.com<br />
Börjelsbyn:<br />
Mariana Andersson 26148<br />
ake.fors@spray.se<br />
Tävling<br />
Vad är detta? Är det månne ett misslyckat<br />
konstverk som var tänkt föreställa en krokodil?<br />
Är det någon som har ett bättre<br />
förslag? Föremålet är cirka en halv meter<br />
långt. Beskriv hur föremålet användes. En<br />
ledtråd är att föremålet har något med en<br />
slöjdares verksamhet att göra och är ett<br />
tillbehör till en hyvelbänk. Först öppnade<br />
rätta svar belönas med en trisslott.<br />
Skicka Ditt svar till redaktionen :<br />
c/o Sten Rönnberg<br />
<strong>Bondersbyn</strong> 180<br />
95292 Kalix<br />
e-post: bondersbyarn@bondersbyn.se<br />
Förra tävlingen var en svårknäckt nöt. Vi<br />
fick bara in ett enda svar, men det var kul<br />
formulerat! Läs själva:<br />
På bilden i sista Bondersbyarn tror jag<br />
det är en mattpråm. Panelhönor brukar<br />
använda sådana för att knyta fällor till<br />
olika varptyper. Dessa gör man för att<br />
fånga trådar då man vill få varannan att<br />
gå upp och varannan ned så man kan dra<br />
bandklippta lakan, gamla pyjamasar och<br />
förkläden mellan när man tillverkar de<br />
mattor pråmen visas på.<br />
Man kan också säga att det är den mall<br />
man använder sig av för att knyta solv till<br />
vävstolens skaft.<br />
Naturligtvis kan pråmen användas även<br />
som leksaksbåt, men torra floder bör då<br />
eftersträvas för att inte väcka anstöt hos<br />
ägaren av solvmallen/solvträet.<br />
Ingrid Häggström<br />
Javisst Ingrid, Du har rätt och har vunnit<br />
en Bondersbytröja. Grattis!<br />
Redaktionen<br />
Grafisk form: Lars-Erik Holmberg<br />
Tryck: GJ Offset, Kalix<br />
Upplaga: 500 ex.<br />
Kontakta oss eller skicka manus om Du<br />
vill berätta något i tidningen.<br />
Obs! Nu finns Bondersbyarn på<br />
internet också!<br />
http://www.bondersbyn.se<br />
Stöd utgivningen av Bondersbyarn genom prenumeration 150 kronor per år till postgiro 928384-7 eller bankgiro 211-7943<br />
Glöm inte att ange namn och adress på talongen märkt ”Bondersbyarn 2007”