Nytt & Krytt, maj 2008 - Webbhotell SLL
Nytt & Krytt, maj 2008 - Webbhotell SLL
Nytt & Krytt, maj 2008 - Webbhotell SLL
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Årgång 26, <strong>maj</strong> <strong>2008</strong><br />
Snart är sommaren här med sin välförtjänta<br />
ledighet. Vi på BHV-enheten vill önska er alla en<br />
riktigt skön sommar med fint väder och rikligt med<br />
möjlighet att vara ute i vår vackra natur- men var<br />
försiktig med solen och fästingarna!<br />
Solråd till barn<br />
Alla behöver vi sol. Bland annat bildas D-vitamin i<br />
huden, som är viktigt för skelettets uppbyggnad.<br />
Men det räcker att vara i solljus en halvtimme för att<br />
täcka dagsbehovet. För mycket av det goda kan vara<br />
farligt, det kan ge akuta skador som solbränna och<br />
det finns en risk för att det på lång sikt kan leda till<br />
att hudcancer utvecklas. Trots alla varningar om hur<br />
farlig stark sol är för små barn har en femtedel av<br />
barnen under två år redan bränt sig i solen. Det visar<br />
en undersökning från Centrum för folkhälsa i<br />
Stockholm.<br />
I hudens celler finns ett brunt pigment, melanin. Ju<br />
mer melanin man har desto mörkare är den naturliga<br />
hudfärgen. Melanin skyddar mot UV-strålarna, och<br />
mängden ökar när man solar. Barns hud innehåller<br />
mindre mängd melanin, mindre ju yngre barnet är.<br />
Barns hud är också tunnare än vuxnas.<br />
Hur skyddar man barn mot solen?<br />
Spädbarn ska inte sola, och när de utsätts för sol ska<br />
de ha en långärmad T-shirt och byxor med långa<br />
ben. De ska också ha hatt med brätten eller mössa<br />
med skärm som även skuggar ansiktet.<br />
Se till att spädbarn och småbarn är i skugga, till<br />
exempel under träd, tak, eller parasoll.<br />
När de badar kan barnen ha byxor som täcker låren,<br />
det vill säga badshorts, och T-shirt. Byt till torra<br />
kläder efter bad.<br />
På barn över 6 månader kan oskyddade delar smörjas<br />
in med solskyddsmedel för barn. Solskyddsmedlet<br />
ska vara vattenfast och ha hög solskyddsfaktor<br />
(gärna 25). Fråga på Apoteket vad som är lämpligt<br />
för åldern. Det är viktigt att smörja jämnt och tjockt i<br />
ansikte, panna, läppar, öron och bakom öronen, på<br />
handryggar och fotryggar. Smörj på nytt efter bad<br />
och även vid behov då och då under leken.<br />
Solglasögon är bra även på mycket små barn. Välj<br />
solglasögon som skyddar ögonen även från sidan.<br />
Smörjningen kan aldrig ersätta den allmänna<br />
försiktigheten med sol. Viktigast är att undvika för<br />
mycket strålning.<br />
Källa: www.growingpeople.se<br />
Rapport från smittskyddsenheten: Hepatit B, gravida<br />
kvinnor och uppföljning av deras barn<br />
I januari 2005 påbörjades en studie i länet i samband<br />
med att allmän screening av gravida infördes. Samtidigt<br />
ändrades postexpositionschemat för barn till<br />
hepatit B positiva mödrar. Barnen vaccineras med<br />
monovalent hepatit B vaccin (om modern är HBeAg<br />
pos även immunglobulin) vid födelsen och vid en<br />
månads ålder. Därefter ges hexavalent vaccin, som<br />
innehåller hepatit B antigen tillsammans med<br />
grundvaccination vid 3, 5 och 12 månaders ålder. I<br />
studien ingår 339 barn födda av hepatit B positiva<br />
mödrar. Serologisk kontroll vid 13-18 månaders<br />
ålder visar att ingen av de hittills uppföljda barnen<br />
har smittats med hepatit B. Alla har också en hög<br />
nivå av anti HBs som tecken på en tillfredsställande<br />
genomförd vaccinationsprofylax.<br />
Tuberkulos<br />
Under 2007 rapporterades totalt 174 nya fall av<br />
tuberkulos. Två tredjedelar av patienterna bedömdes<br />
vara smittade utomlands. Totalt anmäldes 20 barn<br />
0-19 år gamla, varav 9 var födda i Sverige.<br />
Invasiv pneumokocksjukdom<br />
Under 2007 har sammanlagt 250 fall av invasiv<br />
pneumokocksjukdom rapporterats. Det är i princip<br />
oförändrat jämfört med föregående år. Åldersfördelningen<br />
med en topp bland barn
Barns psykiska hälsa syns inte i<br />
skolhälsovårdsjournalen<br />
Barnens mentala hälsa har försämrats, särskilt för<br />
flickor och barn i socioekonomiskt utsatta områden.<br />
Samtidigt har skolsköterskorna svårt att dokumentera<br />
skolbarnens psykiska och sociala hälsa. Det finns en<br />
rädsla för att ”känsliga saker” kan misstolkas om<br />
föräldrar, försäkringsbolag eller andra önskar läsa<br />
barnens journaler. Det visar en avhandling från<br />
Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap.<br />
Resultatet visar att det är individuella livsstilsfaktorer<br />
som påverkar barnens fysiska hälsa medan<br />
den mentala hälsan i stor utsträckning påverkas av<br />
skolmiljön och familjerelationerna. Bedömningen av<br />
den fysiska hälsan är lätt att registrera och kommer<br />
fram vid hälsokontroller och hälsosamtal. Men det är<br />
vid elevens spontana besök hos syster som missförhållanden<br />
blottas och ängslan, oron och ångest<br />
kryper fram. Att dokumentera denna psykosociala<br />
hälsa visar sig vara en utmaning. Svårigheterna kan<br />
relateras till etiska överväganden, traditioner och<br />
tidsbrist samt till journalens struktur som inte anses<br />
uppfylla dagens krav. Skolsköterskorna uttrycker en<br />
rädsla för att journalanteckningarna skall märka<br />
skolbarnet för livet.<br />
Avhandlingen är skriven av Eva K Clausson, med<br />
titeln: SCHOOL HEALTH NURSING – perceiving,<br />
recording and improving schoolchildren’s health<br />
Källa: www.nhv.se<br />
Kommentar: Finns det likheter med<br />
dokumentationen i BHV-journalen? Lotta<br />
Lästips: Kärlek spelar roll<br />
Det känslomässiga samspelet med föräldern bidrar<br />
även till att utveckla de delar av barnets hjärna som<br />
reglerar det framtida känslolivet. Hur det går till<br />
skildras i den nyutkomna boken Kärlekens roll – Hur<br />
känslomässig närhet formar spädbarnets hjärna<br />
(Karneval förlag). Den är skriven av den engelska<br />
psykoterapeuten Sue Gerhardt som har arbetat<br />
mycket med små barns anknytningsproblem. För att<br />
få en djupare förståelse av vad som egentligen<br />
händer i samspelet mellan föräldrar och barn, har<br />
hon med sina psykologiska kunskaper i ryggen gjort<br />
en djupdykning i den växande forskningen inom<br />
neurovetenskap och biokemi.<br />
Hennes slutsats är: Kärlek spelar roll. Såväl våra<br />
psykologiska som fysiologiska system utvecklas<br />
genom ett positivt samspel med andra människor<br />
under barndomen.<br />
I boken skrivs om den ”sociala hjärnan” och<br />
refererar framför allt till de främre delarna av hjärnbarken<br />
som är viktiga för vår förmåga att hantera<br />
känslor. Det är mycket tack vare dessa som vi kan<br />
känna empati, avläsa andras sinnesstämning, uppfatta<br />
sociala koder och reglera känsloimpulser. Den<br />
sociala hjärnan anses vara särskilt känslig för de<br />
erfarenheter som barn gör mellan sex och arton<br />
månaders ålder.<br />
Redan vid födseln har spädbarnets hjärna mängder<br />
av nervceller, men dessa måste användas för att inte<br />
gå förlorade – ”use them or lose them”. För att synen<br />
ska utvecklas måste till exempel synnerverna utsättas<br />
för synintryck. Annars förtvinar de och personen blir<br />
blind. På samma sätt behöver även nervcellerna i den<br />
sociala hjärnan aktiveras så att de känslomässiga<br />
förmågorna kan utvecklas. Detta sker främst genom<br />
samspel med de personer som står barnet närmast.<br />
De vanligast förekommande erfarenheterna av<br />
mänskliga möten formar bestående mönster av aktiverade<br />
nervceller i hjärnan. Dessa bildar ”upptrampade<br />
stigar” som kan användas för att organisera<br />
erfarenheter och göra samspelet med andra<br />
människor mer förutsägbart. Ur ett evolutionärt<br />
perspektiv finns det en stor fördel med att spädbarnets<br />
hjärna är så outvecklad vid födseln. Det gör<br />
att vi människor kan anpassas efter den sociala miljö<br />
och kultur som vi föds in i.<br />
Sue Gerhadt: Kärlekens roll- hur känslomässig närhet<br />
formar spädbarnets hjärna, Karneval 2007<br />
Fästingar och fästingöverförda infektioner<br />
Med våren och värmen kommer också fästingarna.<br />
De kan bära på både TBE och Borrelia. Varje år<br />
drabbas i Sverige 100 – 200 personer av TBE.<br />
Smittan finns huvudsakligen inom Upplands och<br />
Södermanlands skärgårdar och delar av Mälaren.<br />
Smittrisk finns dock i hela skärgården, från<br />
Öregrund till Nyköpings skärgård, på Åland och<br />
kring Vänern och Vättern. Smittan är även i<br />
riskområdena förhållandevis ovanlig. Det är<br />
framförallt fast boende och sommarboende, som har<br />
insjuknat. Barn under 3 år, som insjuknar i TBE får i<br />
regel lindrigare symtom än vuxna och därför är<br />
vaccination mindre angelägen i denna åldersgrupp.<br />
Föräldrar som bor i områden med känd smittrisk och<br />
som önskar vaccinera sina förskolebarn behöver inte<br />
avrådas från detta.<br />
På smittskyddsenhetens hemsida finns en<br />
nyutkommen broschyr – Fästingar och<br />
fästingöverförda infektioner - med information och<br />
karta som visar var TBE är vanligast. Broschyren<br />
kan även beställas kostnadsfritt från<br />
www.smittskyddsenheten.nu.<br />
Varma hälsningar i den vackra försommaren från<br />
Lotta, Margareta Ann och Marit<br />
Redaktion: Lotta Lindfors, Vårdutvecklare, Margareta Blennow, BHV-ÖL, Marit Ekroth de Porcel, Assistent<br />
Södersjukhuset, Sachsska barnsjukhuset, Barnhälsovårdsenheten 118 83 Stockholm.<br />
Tel 08-616 41 15. Fax 08-616 41 20 anncharlotte.lindfors@sodersjukhuset.se