Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
NATURVÅRDSVERKET<br />
Att länka miljöeffekter och sociala effekter<br />
Bilderna visar att andelen utlandsfödda minskar i majoriteten av de berörda bostadsområdena,<br />
samtidigt som andelen utlandsfödda ökar i alla berörda kommu<strong>ner</strong>.<br />
Som framgår av bilderna hänger utvecklingen i viss mån samman med att antalet<br />
invånare förändrats i bostadsområdet, som en följd av att man fyllt tidigare tomma<br />
lägenheter eller rivit hus. Uppgifter angående tomma och rivna lägenheter visar<br />
emellertid att denna förklaring inte utgör hela förändringen. Vad säger då de intervjuade<br />
om invånarnas etniska sammansättning, har de noterat någon förändring?<br />
En anställd i ett bostadsområde uttalade, när vi diskuterade om den märkbara<br />
sociala förändringen beror på att vissa människor inte längre fi nns kvar i området,<br />
att det fi nns en grupp som försvunnit – en invandrargrupp som bestod av yngre<br />
ensamstående afrikanska män som bodde många tillsammans och inte hade särskilt<br />
mycket möbler i lägenheterna. Annars såg han inte att någon särskild grupp<br />
försvunnit. Detta område har enligt statistiken en betydande minskning av andelen<br />
utlandsfödda.<br />
I övrigt är det inte särskilt många som har noterat att det skett en förändring.<br />
I ett område anser visserligen fl era av de intervjuade att invandrarna har minskat<br />
efter projektet, i just det området har andelen emellertid ökat. De fl esta av de anställda<br />
som intervjuas diskuterar inte spontant andelen utlandsfödda, ett par går så<br />
långt att de helst inte vill ta upp frågan om etnicitet eftersom de anser att det bästa<br />
sättet att bidra till etnisk integration är att som bostadsföretag bortse från var människor<br />
kommer från. I en trappuppgång i ett av dessa bostadsområden bor nästan<br />
bara invandrare, det är lite märkligt med tanke på att området annars inte är särskilt<br />
invandrartätt. Några boende som intervjuas tror att det beror på att det är stora lägenheter<br />
där och att invandrarfamiljerna är stora – det bor 27 barn i den uppgången.<br />
Stora lägenheter fi nns det dock på fl er håll i området, säger någon annan, han tror<br />
snarare att det beror på att de lägenheterna inte är så populära. De boendes uttalanden<br />
tyder på att bostadsföretagets passivitet kan bidra till etnisk boendesegregation<br />
snarare än tvärtom.<br />
En f.d. anställd i ett av bostadsföretagen menar att det är minskningen av antalet<br />
tomma lägenheter som har varit avgörande för den sociala förändringen i<br />
området. Som kommunalt bolag har man krav på sig från kommunen att ställa upp<br />
med bostäder när kommunen på kort varsel säger ja till att ta emot en busslast med<br />
fl yktingar. Samma sak gäller egentligen också det sociala boendet med missbrukare<br />
och andra människor med problem, menar den f.d. anställde, även om det inte kommer<br />
lika många människor i ett svep.<br />
Att andelen människor med sociala problem har minskat är något som kommer<br />
igen i alla intervjuer. Både anställda och boende har noterat att det skett en radikal<br />
förändring. Det är inte ovanligt att anställda i bostadsföretagen pekar på att det är<br />
denna sociala förändring som är viktigast, den fysiska upprustningen är bara en<br />
grundläggande hjälp för att genomföra den sociala förändringen.<br />
Vi har ju anfallit området från många olika håll, dels miljöhänseende då, dom här LIPpengarna<br />
och dels byta… vad ska man säga… kundkategorin lite. Förut när det var så<br />
<strong>ner</strong>gånget så fi ck väl ›soss› rätt mycket lägenheter – övergångslägenheter och allting<br />
sådant – men nu… vi har haft en bostadskonsulent som har jobbat rätt så hårt med att<br />
151