Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
NATURVÅRDSVERKET<br />
Att länka miljöeffekter och sociala effekter<br />
Kan man se LIP-projekten som ett led i dessa strävanden? Och om svaret är<br />
ja, vad är det då som händer när man på lokal nivå arbetar med en sådan vision för<br />
ögonen? För att söka svar på den frågan ska vi återvända till diskussionen om att<br />
en miljöstämpel på ett område kan vara ett sätt att förbättra dess rykte och medföra<br />
att en negativ utveckling vänder. När vi i intervjuer diskuterar med de anställda hur<br />
man ser på det här med miljö som förenande länk och bild att presentera inåt och<br />
utåt, fi nns det, trots att många är positiva, också några som kän<strong>ner</strong> viss tveksamhet.<br />
En anställd i kommunen – som parallellt med LIP-projektet om källsortering, och<br />
med ett visst samarbete med dem, drev ett projekt om invandrare, sysselsättning<br />
och integration – berättar om hur hon nu efteråt ser på arbetet:<br />
Ja… det var ju inte så dumt… jag vet inte om det var det enda…Det kanske bara var så<br />
att det råkade fi nnas och jag såg den möjligheten. Det var ju inte dåligt, det kan jag ju<br />
inte säga, men om det hade varit bättre att haft nåt annat… det hade kanske vart bättre<br />
egentligen att haft… familjen eller nåt sånt där, som verkligen är nåt som engagerar. För<br />
miljön var ju inget som engagerade alla, det kan jag väl säga.<br />
I ett annat bostadsområde, med lägre andel utlandsfödda hyresgäster, drev man<br />
med hjälp av LIP-bidraget också ett folkbildningsprojekt om källsortering. En av<br />
de anställda i projektet menar att deras metod troligen inte är överförbar överallt:<br />
Hade området bestått av åttio procent invandrare så hade det inte gått, inte på det här<br />
sättet och inte med den här metoden och inte med det upplägget – då hade man fått<br />
jobba på andra frågor, då hade frågorna handlat mycket mer om integration. Vilket i och<br />
för sig kanske hade varit spännande och lika intressant men det hade inte varit fokus på<br />
miljöfrågor på det sättet.<br />
Denna uppfattning hos de anställda är intressant. Visserligen är det säkert ett pragmatiskt<br />
ställningstagande som grundar sig på deras erfarenhet av hur svårt det är<br />
att engagera just invandrare i projekt om e<strong>ner</strong>gi, vatten och källsortering. Sådana<br />
föreställningar kan emellertid också få konsekvenser för hur man som anställd i ett<br />
»ekologiskt» bostadsområde agerar i allmänhet.<br />
Den kategori invandrare som bor här, det är dom som har kommit in i det svenska samhället<br />
och lever samma Svenssonliv som vi gör. /…/ Vi väljer ju våra hyresgäster, vi kanske<br />
är lite tveksamma till att ta emot en familj med sex barn som kommer direkt ifrån en<br />
fl yktingförläggning. För att dels mår inte lägenheten bra av att det bor så väldigt många<br />
i den och dels så behöver dom kanske lära sej lite mer om hur det är att bo bland andra<br />
människor – annars så blir det problem. Vi har ju sett en del sånt tyvärr. Så dom som<br />
fl yttar hit, det är ju dom som har lärt sej hur det fungerar i samhället. För det är kanske<br />
inte alldeles enkelt, man kanske har bott med sina småbarn i ett tältläger, dom barnen<br />
kanske är uppvuxna i ett tältläger, då kan man ju inte bara komma och säga ›nu ska du<br />
sortera era sopor› – alltså det blir ju lite smålöjligt i dom sammanhangen. Det är ju inte<br />
dom problemen som dom behöver ha hjälp med i första hand.<br />
148