Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
NATURVÅRDSVERKET<br />
Att länka miljöeffekter och sociala effekter<br />
Lärande och beteende<br />
– Hur har organisatio<strong>ner</strong>s lärande förändrats och hur har<br />
det påverkat beteendet hos boende och anställda?<br />
I kapitlet om demokrati var det fl era anställda som diskuterade dialog med boende<br />
som en förutsättning för att lyckas nå de miljömål som man satt upp för LIP-projekten,<br />
man pratade ofta om denna dialog i termer av pedagogik och folkbildning.<br />
De boendes uttalanden gjorde det tydligt att det inte bara var hyresgästerna som<br />
behövde lära, även de anställda i bostadsföretagen nödgades genomgå en lärandeprocess<br />
när deras perspektiv mötte de boendes. För att denna kunskap skulle gå att<br />
omsätta i handling med potential att påverka de miljömål som vi fokuserar i utvärderingen<br />
i rätt riktning – och med bestående resultat – krävs att kunskapen på något<br />
sätt inkorporeras i de organisatio<strong>ner</strong> som involveras. Då talar vi dels om de anställdas<br />
institutio<strong>ner</strong> som t.ex. bostadsföretagen, men också om de boendes institutio<strong>ner</strong><br />
som t.ex. familj, föreningar och andra sociala nätverk.<br />
Inom det forskningsfält som vi verkar är det vanligt att diskutera denna typ<br />
av processer med stöd av termen ”organisatio<strong>ner</strong>s lärande” (Easterby-Smith et<br />
al. 1999; 2003). Enligt teorierna är all kunskapsutveckling ett resultat av något<br />
slag av handlande och det är denna handling som synliggör att kunskap utvecklas<br />
(Argyris och Schön 1995). Särskilt intressant är att förstå vilka ”triggers for learning”<br />
(Krogstrup 1997) som fi nns, dvs. vad som utlöser lärande. Dessa kan bli synliga<br />
i särskilda situatio<strong>ner</strong> där ovanifrånperspektivet möter underifrånperspektivet<br />
(Stenberg 2004b). I dylika situatio<strong>ner</strong> fi nns en möjlighet att utveckla kunskap med<br />
potential att förändra inte bara organisatio<strong>ner</strong>nas strategier inför en ny utmaning,<br />
utan även de teorier och fi losofi er som ligger till grund för individens agerande.<br />
Det förstnämnda brukar benämnas ”single-loop learning” medan det senare ofta<br />
kallas ”double-loop learning”. Organisatio<strong>ner</strong>s lärande är också intimt förknippat<br />
med makt, eftersom all handling, som alltså föregår kunskapsutveckling, innebär<br />
att makt utövas. Man talar ibland i det sammanhanget om ”mikro-aktörer” och<br />
”makro-aktörer” (Callon och Latour 1998). Makro-aktör blir den som av mikro-aktörer<br />
medges innesluta viss kunskap i ”svarta lådor”, alltså mer eller mindre synliga<br />
förgivettaganden, och tillåts agera som om lådorna inte gick att öppna.<br />
Detta var en mycket kortfattad beskrivning av de bakomliggande teorier som<br />
utgör grund för analys av det empiriska materialet med avseende på lärande och<br />
beteendeförändring.<br />
I kapitlet om demokrati lyfte de intervjuade fram några exempel som visar att individens<br />
grundläggande inställning är mer avgörande för deras beteende än utformningen<br />
av system för exempelvis källsortering. I det ena fallet sa den intervjuade<br />
anställde att hon tror att en del boende reso<strong>ner</strong>ar som så att ”jag gillar inte idén<br />
kring det så jag bidrar inte heller till att det ska funka”. I det andra fallet handlade<br />
det om den intervjuade boende som hävdade att ”alla sopor hamnar ändå på samma<br />
ställe”. En av ungdomarna som intervjuats kommer med ytterligare ett exempel<br />
som härrör från det arbete för en dag som hon gjorde för LIP-projektet som tolk i<br />
133