Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
NATURVÅRDSVERKET<br />
Att länka miljöeffekter och sociala effekter<br />
Visserligen har man i något projekt format boendegrupper med formella representanter<br />
för de boende, dock har det inte framkommit i våra intervjuer, varken<br />
med anställda eller med boende, att dessa har haft något infl ytande över att fördelningsmätning<br />
och individuell debitering av e<strong>ner</strong>gi och vatten genomfördes – det<br />
beslutet fattades av bostadsföretagen. Tvärtom, pekar det mesta på att de boende<br />
inte skulle ha infört ett sådant system om deras röst hade fått råda. I ett bostadsområde<br />
berättade t.ex. en av de boende, som var engagerad i LIP-projektet, att det inte<br />
fanns en enda av de närvarande 150 hyresgästerna som skrev upp detta som önskemål<br />
på åtgärder i projektet när man inledningsvis inbjöd till dialog på ett stormöte.<br />
I det aktuella området har man heller inte infört systemet fullt ut.<br />
I ett annat område hade man boende med i en testgrupp som fi ck pröva olika typer<br />
av vattenbesparande munstycken på kranarna, de som ansågs bäst av de boende<br />
monterades sedan i hela området. I ett annat område lottade man ut en resa till dem<br />
som självmant kom och hämtade munstycken. I ett område var det de boende i den<br />
lokala hyresgästföreningen som tog initiativ till att det skulle göras en »ekologisk»<br />
upprustning av området. Man fi ck också inom ramen för tre alternativ välja vilken<br />
nivå som man själv önskade i sin lägenhet. Där ingick i viss mån val av system för<br />
miljövinster men endast fyra valde de innovativa miljölösningar som presenterades<br />
som alternativ. I övrigt fi nns det inget exempel på att boende har valt att e<strong>ner</strong>gi-<br />
och vattenbesparande åtgärder ska genomföras, eller valt det system som används.<br />
En annan aspekt som lyftes fram av boende i många av områdena var en utbredd<br />
kritik mot att man med LIP-pengarna ”pyntade” området utvändigt men inte<br />
satsade på lägenheterna. Detta hade troligen inte gjorts om de boende haft större<br />
makt i projekten. En av de intervjuade, anställd i kommunen, uttryckte självkritik<br />
när det kom på tal att underifrånperspektivet kanske inte hade varit så stort som<br />
man inledningsvis hade tänkt:<br />
Jag tillhörde ju dom som kände att ›ja, men det var ju inte så jag ville, jag ville gå in med<br />
en Agenda 21-grund, jag ville inte att det skulle bli det här ovanifrånstyrda igen. För jag<br />
tycker det är respektlöst mot dom som bor här som inte ens har bett om det. Förslaget<br />
kom ju inte ens från boende om att förändra området, men jag köpte det just för att det<br />
hade den här… att det skulle vara förankrat med befolkningen.<br />
Källsortering av hushållsavfall ingick i alla projekt och det var en åtgärd som ofta<br />
beskrivs i positiva ordalag av såväl boende som anställda. Många boende anser att<br />
detta är något som ska göras och man är nöjd med att bostadsföretaget med sitt agerande<br />
möjliggör för dem att källsortera – möjligheten att sortera i den omfattning<br />
som man nu kan göra fanns inte innan LIP-projekten. Information, dialog och delaktighet<br />
har också fungerat mycket bättre när det gäller källsortering jämfört med<br />
e<strong>ner</strong>gi- och vattenbesparingar. Emellertid, eftersom detta är en utvärdering, ska vi<br />
främst fokusera på de problem som de intervjuade tar upp. För det är trots allt så att<br />
källsortering inte fungerar bara för att man ställer ut kärlen – det räcker inte med ett<br />
bra system – och det är dessutom uppenbart att inte alla källsorterar. Därtill fi nns<br />
det av olika skäl stora problem med en av fraktio<strong>ner</strong>na: det biologiska avfallet.<br />
126