You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
NATURVÅRDSVERKET<br />
Att länka miljöeffekter och sociala effekter<br />
Metod och urval<br />
Det fi nns tre vanligt förekommande syften med utvärderingar: att kontrollera, att<br />
främja och att ifrågasätta (Karlsson 1999: 32). Denna utvärdering har haft som<br />
syfte att, genom analys och ökad teoretisk förståelse, ifrågasätta verksamheten och<br />
lämna synpunkter till beslutsfattare inför framtida insatser. Vår utvärdering har<br />
alltså inte haft som syfte att kontrollera – inte heller eller att främja och utveckla en<br />
pågående lokal verksamhet.<br />
Vidare har utvärderingsuppdraget en ”summativ” snarare än en ”formativ” roll<br />
(Karlsson 1999: 33). En formativ utvärdering görs om syftet är att förbättra en pågående<br />
verksamhet – man gör alltså kontinuerligt en bedömning av resultatet innan<br />
man går vidare – till skillnad från en summativ utvärdering som görs om syftet<br />
är att veta om en viss insats har givit det resultat som förväntades. En summativ<br />
utvärdering görs alltså efter det att insatsen är klar. Dock är det inte så renodlat i<br />
verkligheten eftersom processerna fortsätter att utvecklas. Det sker snarare ett växelspel<br />
mellan den summativa och den formativa utvärderingen.<br />
formativ utvärdering summativ utvärdering<br />
program process<br />
output outcome 1 outcome 2 outcome 3<br />
reviderat<br />
program<br />
Bild 1. Det fi nns i verkligheten ofta ett växelspel mellan formativ och summativ utvärdering.<br />
Utvärdering och hållbar utveckling<br />
När det gäller forskning och utvärdering inom det relativt nya fält där vi verkar,<br />
som alltså handlar om designprocesser och pla<strong>ner</strong>ingsprocesser, fi nns det inte en<br />
självklar tradition med åtföljande metodologi som man kan välja för sitt arbete<br />
– en naturlig konsekvens av att fältet är tvärvetenskapligt och inkluderar estetiska<br />
såväl som tekniska, sociala, institutionella och ekonomiska aspekter. Som en följd<br />
av detta intar man ofta, i forskning och utvärdering inom arkitektur och pla<strong>ner</strong>ing,<br />
både ett naturvetenskapligt och ett samhällsvetenskapligt perspektiv i sökandet<br />
efter kunskap. Vilket perspektiv som domi<strong>ner</strong>ar över det andra beror i stor utsträckning<br />
på forskningsproblemet.<br />
10<br />
process<br />
formativ utvärdering