Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det hade hänt mycket sedan krigsgudens anhängare hade samlats i sitt tempel<br />
i Luoyang och hotat Carl Blom till livet om han slog sig ner i trakten.<br />
Nu vilade han p˚a missionens lilla gravplats utanför Xiezhou sydväst om<br />
Yuncheng (lagfartsbeviset för gravplatsen överlämnades i oktober 2011 till<br />
den lokala kyrkan) 677 . Det var nära det ställe där krigsguden var född och<br />
där han dyrkades i ett st˚atligt tempel (det beskrevs av n˚agra missionärer<br />
som reste i trakten p˚a 1860-talet l˚angt innan Erik Folke kom dit) 678 .<br />
Nog kunde Carl Blom ses som alla krigsgudars fiende. När Ethel Blom<br />
skulle resa till Sverige 1946 skrev ˚atta (icke kristna) yunchengbor en artikel<br />
i lokaltidningen om det som hände när japanerna intagit deras stad 679 :<br />
“D˚a Yüncheng intogs, voro tusentals flyktingar överlämnade ˚at japanernas<br />
n˚ad och on˚ad och levde varje stund i fara för eld och svärd. Det var ej nog<br />
med att det icke fanns n˚agon säkerhet för liv och egendom; det dagliga livet<br />
hade blivit ett sv˚art problem med endast en h˚arsm˚an mellan liv och död.<br />
Tack vare nu framlidne missionär C.F. Blom funno d˚a m˚anga en tillflykt<br />
p˚a missionsstationen i Yüncheng. Han var den som organiserade och ledde<br />
arbetet för flyktingarna där, och s˚a m˚anga som möjligt togos emot och<br />
g˚avos hjälp av olika slag. Missionär Bloms kärlek och godhet mot flyktingarna<br />
var större än den godhet och kärlek, som nära släktingar bevisa varandra.<br />
Genom hans personliga uppoffringar och outtröttliga ansträngningar<br />
bevarades ocks˚a alla flyktingarna där fr˚an fruktansvärda sv˚arigheter. Missionär<br />
Blom försakade sina egna m˚altider p˚a dagen och sin vila p˚a natten<br />
för flyktingarnas skull. Det var i sanning genom hans s˚alunda bevisade<br />
barmhärtighet, som vi flyktingar blevo räddade och fingo en möjlighet att<br />
leva vidare. Vi skola aldrig glömma honom.”<br />
Ockupationen p˚averkade livet och döden i Yuncheng p˚a olika sätt. Redan<br />
1938 sköts av okänd anledning ett par som hade en tolv˚arig dotter 680 . Flickan<br />
började d˚a i den kristna flickskolan men tvingades snart gifta sig med<br />
sin fästmans bror (fästmannen var sedan länge försvunnen). Frida Prytz<br />
och de andra vid skolan kunde ingenting göra. “Det var rörande höra den<br />
ovannämnda lilla flickan bedja vid avskedet” (Frida Prytz).<br />
Skolans undervisning ändrades under japanerna. “Läroböckerna i modersm˚alet,<br />
geografi och historia kunde icke användas av lätt först˚aeliga skäl. Vi<br />
ersatte delvis dessa tv˚a sista ämnen med kristendom.” Efter befrielsen hösten<br />
1945 greps makten av lokala provisoriska myndigheter utanför regeringens<br />
kontroll 681 . SMK:s skolor togs över och kristendomsundervisningen förbjöds.<br />
677 SL s. 207-210 (10 oktober 1945, brev fr˚an Runa Hägg) och EÖM-Nytt s. 1-2,6-7 (nr<br />
43, december 2011, artiklar av Jan-Endy Johannesson resp. Louise Linder).<br />
678 Alexander Williamson och Jonathan Lees reste där hösten 1866 och Wellman ett par<br />
˚ar senare. Xiezhou (ibland skrivet Jiezhou) kallades d˚a Haichow och senare Chiehsien.<br />
Se en artikel om “Missionärsbesök p˚a SMK:s fält före Erik Folkes ankomst” av Johannes<br />
Aspberg i HSÖ s. 8-28 (1950, särskilt s. 12-16 och 20-25).<br />
679 SL s. 269-270 (25 december 1946, Martin Lindén ˚atergav en översättning av en artikel<br />
i “Hotung Daily News” av Chiao Yen-han m.fl.).<br />
680 Frida Prytz redogjorde för skolans arbete i SL s. 255-256 (10 december 1938).<br />
681 SL s. 270-276 (25 december 1945, reseberättelse av Johannes Aspberg).<br />
91