Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Oväder<br />
Det goda skörde˚aret 1934 följdes 1935 av försommartorka i Xinan 501 . Den<br />
bröts först i juli 502 . Men s˚a kom en dag störtregn, hagel, ˚aska och storm. “Vi<br />
fruktade att huset skulle ge vika”, skrev Maria Pettersson. Ett stort träd<br />
föll över flera hus, men ingen blev skadad. Men p˚a natten översvämmades<br />
en stad i närheten. Det ryktades att en tredjedel av befolkningen drunknat.<br />
Vid en annan översvämning förstördes Yanshi, hundratals drunknade och<br />
tiotusentals blev hemlösa 503 .<br />
En dag n˚agra m˚anader senare rörde sig tv˚a mulkärror l˚angsamt p˚a en väg<br />
som var som en ler˚aker 504 . Stormötet i Songxian hade h˚allit p˚a en dag när de<br />
kom fram. P˚a den ena kärran ˚akte Johannes Aspberg och äldste Yao, p˚a den<br />
andra min far och Selfrid Eriksson. (De tv˚a reste tillsammans fler g˚anger,<br />
t.ex. när de rekognoserade i Japan 1950 i samband med SMK:s flyttning<br />
dit 505 .) Under stormötet d˚a 21 personer döptes fäste sig Selfrid särskilt vid<br />
Yaos “förm˚aga att med n˚agra penndrag p˚a svarta tavlan f˚a fram en bild,<br />
belysande det han vill ha sagt”. Selfrid s˚ag hur “mammorna glömma bort<br />
att leka med sina medtagna sm˚a” när Yao vädjade: “Öppna själens fönster<br />
mot n˚adens sol, och ditt liv blir ljust och rikt för dig själv, rikt för andra!”<br />
Professorn hade ˚aldrats 506 . Men jag hade ju inte sett honom p˚a sexton ˚ar.<br />
När jag nu sommaren 1969 hälsade p˚a mina föräldrar i Japan ville jag ocks˚a<br />
se en del miljöer och personer som jag mindes 507 . Min far och jag gick in i<br />
professorns hem, som var s˚a helt annorlunda än de kinesiska husen. Ja, när<br />
kinamissionärerna kom till Japan m˚aste de lära sig ett helt annat spr˚ak, en<br />
helt annan kultur och ett helt annat sätt att tänka 508 .<br />
Men därinne i huset s˚ag jag n˚agot som jag kände igen. Där fanns ett foto<br />
av Longmen (Drakporten). Redan som barn hade jag sett min fars foto som<br />
han tog vid resan till Songxian hösten 1935 509 . Professorn hade varit p˚a turistbesök<br />
i Luoyang. Jag visste att Luoyang hade blivit en stor industristad<br />
med en väldig traktorfabrik men att Longmen var den enda verkliga turistattraktionen.<br />
I dag är den leriga landsvägen borta. Det är väl iordninggjort för<br />
dem som vill besöka de otaliga buddabilderna som är uthuggna i en klippvägg<br />
(den största är 17 meter hög) 510 .<br />
501 SL s. 116 (25 maj 1935, i ˚arsredogörelse av Nils Styrelius).<br />
502 Maria Pettersson skrev om katastrofen i Sen-si i SL s. 182 (10 augusti 1935).<br />
503 SL s. 68-70 (25 mars 1936, ˚arsredogörelse av Erik Malm).<br />
504 SL s. 34-37 (10 februari 1936, brev fr˚an Selfrid Eriksson).<br />
505 Egna minnen.<br />
506 Professor Koide som bodde utanför Mishima nära berget Fuji var en av mina föräldrars<br />
spr˚aklärare unde deras första japanvistelse 1950-53. Sedan min far i flera ˚ar varit missionssekreterare<br />
˚atervände mina föräldrar till Japan.<br />
507 SL s. 183-185 (julnummer 1969, artikel av förf.).<br />
508 EÖM-nytt s. 6-7 (nr 33, juni 2009, artikel av förf.).<br />
509 SL s. 35 (10 februari 1936, foto av Erik Malm).<br />
510 EÖM-nytt s. 4-5 (nr 9, juni 2003, artikel av förf.).<br />
69