Ladda hem PDF - HCM
Ladda hem PDF - HCM
Ladda hem PDF - HCM
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
effektiva vi är i förhållande till hur bra vi skulle kunna vara. Då ser det<br />
inte lika bra ut. Då är vi nere på en 5:a. Det går att göra mycket mer<br />
och det finns många exempel på att man lyckas ge mer vård eller<br />
bättre saker för samma resurser. I förhållande till potentialen är vi<br />
kanske inte så effektiva som vi skulle kunna vara.”<br />
Ett ganska vanligt svar i intervjuerna är också tradition. Att vi har haft<br />
en tradition att satsa på kvalificerad vård, där vi uppnår goda resultat.<br />
Forskningen är stark. Det är den nära vården som inte blivit lika<br />
prioriterad, vilket bland annat nämns som en förklaring till låg<br />
tillgänglighet. Det är vården närmast människorna och för de enklare<br />
åkommorna som av tradition har prioriterats minst till förmån för<br />
högspecialiserad vård. Flera ger bilden av en svensk vård som av<br />
tradition varit långt framme sett till medicinska resultat.<br />
Den låga kostnaden per invånare, som nämns som en orsak till gott<br />
betyg, är dock ingen tradition. På 1980-talet låg vi på tredje plats i<br />
världen (mätt som andel av BNP till hälso- och sjukvård) och vår<br />
sjukvård var ganska dyr internationellt sett. Våra medicinska resultat<br />
var goda men relativt dyra. Därefter har Sverige haft en långsam<br />
resurstillväxt som framför allt förklaras av att vi fick ekonomiska<br />
problem vid 90-talskrisen. Då skar man ner i vården. De allra flesta<br />
andra länderna fortsatte att öka sina sjukvårdskostnader. Men Sverige<br />
tappade inte i medicinska resultat. Andra länder har kommit i kapp<br />
och gått förbi oss kostnadsmässigt men inte resultatmässigt. Hur<br />
kommer det sig att andra länder inte gick förbi oss i medicinska<br />
resultat när de fortsatte att satsa på sjukvården medan vi inte kunde<br />
hänga med? En intervjuperson uttrycker det så här:<br />
”Det hänger samman med det enkla faktum att det inte finns något<br />
samband mellan kostnader och resultat. Det är inte så att mer resurser<br />
leder till bättre medicinska resultat. Men det finns en politisk process<br />
som innebär att när man har råd så satsar man mer på sjukvård. Men<br />
det leder inte nödvändigtvis till bättre resultat. Det kan möjligtvis leda<br />
till bättre tillgänglighet, att det finns fler läkare m m. Det är svagt<br />
samband mellan kostnader och resultat. Det ser man också i<br />
jämförelser mellan olika länder, där man inte ser något samband<br />
mellan dödlighet i olika sjukdomar och hur mycket man satsar på<br />
vården. Det här är på något sätt två olika processer. En<br />
medicinteknisk process som drivs framåt och en ekonomisk process<br />
som mycket styrs av politiken. Då blir svaret ofta att satsa mer pengar<br />
när man ser brister, men det är inte säkert att det leder till bättre<br />
vård.”<br />
Andra svar uttrycker det ungefär som att folkhälsan antagligen inte<br />
skulle bli så mycket bättre genom effektivisering av vården, men att<br />
man skulle kunna få mer vård för pengarna i form av bättre<br />
tillgänglighet och genom att det blir lite lättare att finansiera nya dyra<br />
behandlingar. När nyckelpersonerna ska svara på frågan så är det<br />
givetvis flera som säger att det är en svår fråga. Det är inte konstigt<br />
55