Fjärrvärmeklokboken - Metro Therm AB
Fjärrvärmeklokboken - Metro Therm AB
Fjärrvärmeklokboken - Metro Therm AB
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
om hur du blir<br />
fjärrvärmeklok
Välkommen<br />
Vi har uppmärksammat ett behov av en lättfattlig beskrivning om hur<br />
fjärrvärme fungerar, samt om hur man väljer en fjärrvärmecentral med<br />
rätt utrustning och dimensionering.<br />
I denna lilla bok fi nns grundläggande fakta för den intresserade, såväl som<br />
nyttig kunskap för fackmän, villa- och fastighetsägare.<br />
Vissa ord är kursiverade. Dessa återkommer i slutet av boken där en<br />
samling värdefulla termer och uttryck förklaras närmare. Trevlig läsning!<br />
Innehåll<br />
3<br />
5<br />
7<br />
8<br />
10<br />
12<br />
14<br />
17<br />
19<br />
20<br />
23<br />
Välkommen<br />
Vad är fj ärrvärme?<br />
Vad är en fj ärrvärmecentral?<br />
Hur väljer jag rätt villacentral?<br />
Vad gäller för fastighetscentralen?<br />
Olika sätt att reglera varmvattentemperaturen.<br />
Vilken värmereglering ska jag välja?<br />
Dags att byta fj ärrvärmecentral?<br />
Välkommen till METRO THERM<br />
Värdefulla termer och uttryck<br />
Vill du veta mer?<br />
METRO THERM <strong>AB</strong><br />
3
En värmekälla, många användare. En princip som stämmer in på både solen och<br />
fjärrvärmenätet. Nära hälften av Sveriges befolkning får värme och varm vatten<br />
från fjärrvärme. Genom att använda bl a spillvärme och förnyelsebara energislag<br />
blir miljövinsterna betydande. Vi kan utnyttja våra hushållssopor som bränsle och<br />
slipper därmed enorma sopberg som annars vore oundvikligt. Avgaserna från denna<br />
förbränning renas och miljöfarliga ämnen såsom tungmetaller kommer aldrig ut i<br />
naturen. Förbrukat retur papper, skogsavfall och spill från sågverken är andra typer<br />
av bränsle.<br />
Fjärrvärmen är således oberoende av bränsletyp och därför kan priset hållas på en<br />
behagligt låg nivå. Andra utmärkande egenskaper är stor driftsäkerhet, litet plats-<br />
behov, minimalt servicebehov, ingen nedsmutsning i fastigheten och en oavbruten<br />
tillgång till varmvatten. Fördelar som gör att fjärrvärmen ständigt byggs ut till allt<br />
fl er nöjda kunder.<br />
Kortfattat fungerar fjärrvärmen så här: Från en gemensam panncentral − fjärr-<br />
värmeverket − cirkulerar varmt vatten ut till olika fastigheter via ett rörsystem i<br />
marken. Värmen i vattnet överförs via en värmeväxlare till husets egna värme-,<br />
respektive varmvattensystem. Det avkylda vattnet i det slutna primärsystemet leds<br />
sedan tillbaka till fjärrvärmeverket och används alltså inte direkt i hushållen.<br />
Primärsystemet ansvarar fjärrvärmebolaget för. Trycket och temperaturen är högt,<br />
upp till 16 bar och 120 grader. Endast fackmän får utföra rörarbeten på primär-<br />
systemet. För mer information kontakta ditt fjärrvärmebolag angående de lokala<br />
bestämmelserna.<br />
Vad är<br />
fjärrvärme?<br />
Generella tekniska bestämmelser kan beställas från Svensk Fjärrvärme.<br />
Tag alltid kontakt med fjärrvärmebolaget innan installation eller byte av en fjärr-<br />
värmecentral görs i en fastighet.<br />
5
termometrar<br />
värmesystem<br />
värmeväxlare<br />
värmesystem (bakre)<br />
värmeväxlare<br />
tappvarmvatten (främre)<br />
reglermotor<br />
värmesystem<br />
fi lter<br />
fjärrvärme<br />
pump<br />
värmesystem<br />
manometer<br />
värmesystem<br />
avstängning<br />
värmesystem<br />
tillopp<br />
plats för<br />
värmemängdsmätare<br />
säkerhetsventil,<br />
avtappning<br />
värmesystem<br />
avstängning<br />
värmesystem<br />
retur / fi lter<br />
P-märkning<br />
reglerventil<br />
tappvarmvatten<br />
reglerventil<br />
tappvarmvatten<br />
säkerhetsventil<br />
tappvarmvatten<br />
avstängning<br />
varmvatten<br />
fi lter<br />
kallvatten<br />
expansionskärl<br />
påfyllning<br />
värmesystem<br />
reglercentral<br />
värmesystem<br />
Vad är en<br />
fjärrvärmecentral?<br />
Fjärrvärmecentralen överför värmen från primärsystemet till husets egna värme-<br />
och tappvattenssystem. Även temperaturreglering och spridning av värme och vat-<br />
ten i huset sköts av denna enhet som därmed ersätter den gamla pannanläggningen.<br />
På bilden intill ser du hur en fj ärrvärmecentral är uppbyggd. De olika kompo nent-<br />
erna och deras funktioner förklaras närmare längre fram i boken.<br />
En effektiv energianvändning betyder att vattnet som leds tillbaka till fj ärrvärme-<br />
verket är så avkylt som möjligt − det vill säga att största möjliga del av värmen tagits<br />
tillvara för användning i huset. Därför måste fj ärrvärmecentralen vara rätt dimen-<br />
sionerad och injusterad.<br />
Det gäller även distributionssystemet i huset så att både kranvattnet och inom-<br />
hustemperaturen kan hålla en optimal nivå. Energi förbrukningen i respektive<br />
fastighet mäts i en värmemängdsmätare.<br />
Ett bra inköp av fj ärrvärmecentral ger fastighetsägaren en lättskött anläggning med<br />
låga uppvärmnings- och underhållskostnader en lång tid framöver.<br />
7
8<br />
Hur väljer jag rätt<br />
villacentral?<br />
Idag fi nns en kravstandard för villacentraler. Svensk Fjärrvärme har tagit fram ett<br />
provningsprogram för certifi ering av mindre centraler. Provningen är en kvalitets-<br />
och funktionsgranskning av kompletta prefabricerade fj ärrvärmecentraler. Den stäl-<br />
ler bl a krav på stabil varmvattentemperatur inom rimlig tid, att varmvattnet kan fås<br />
i tillräcklig mängd och att centralen klarar föreskrivna tryck i systemet. Provningen<br />
utförs av SP, Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut i Borås.<br />
P-märkning är idag ett krav när det gäller villacentraler. Köp aldrig en villacentral<br />
som inte har ett P-märke väl synligt på centralen. Risken är stor att den måste bytas<br />
ut mot en P-märkt. P-märkningen är en säkerhet för dig som kund och garante-<br />
rar att en miniminivå följs vid tillverkning och kontroll. P-märkningen omfattar<br />
de fl esta komponenter i centralen och dessa får därmed inte ändras. Därför är det<br />
också viktigt att välja en leverantör som redan från början utrustat centralen på<br />
bästa möjliga sätt.<br />
Utöver det som täcks av P-märkningen skiljer sig naturligtvis olika centraler åt<br />
vad gäller faktorer som teknisk livslängd, driftsäkerhet, servicevänlighet, användar-<br />
vänlighet eller värmeregleringens funktion.<br />
En annan fråga när det gäller villacentraler är behovet av en rumsgivare för att styra<br />
temperaturen. Det bästa och vanligaste är egentligen fungerande termostater på<br />
radiatorerna, som också ger möjlighet till individuell reglering i varje rum. Om<br />
detta saknas kan det dock vara aktuellt med en rumsgivare. Den tar hänsyn till den<br />
faktiska innetemperaturen och kompenserar därmed både för vind, sol och andra<br />
värmetillskott. Kontrollera alltid noggrant placeringen av rumsgivaren. En felaktigt<br />
placerad givare gör mer skada än nytta.<br />
9
10<br />
Vad gäller för<br />
fastighetscentralen?<br />
Det första som måste bestämmas är vilken eff ekt som behövs när det gäller värme<br />
och tappvattnet. Viktigt är att aldrig välja enbart efter eff ekten på den gamla pan-<br />
nan – eller vid utbyte – den gamla växlarens eff ekt. Dessa kan vara dimensionerade<br />
efter helt andra förutsättningar eller föråldrade normer.<br />
Dimensionering av värmen görs med fördel efter husets tidigare energi förbrukning.<br />
Man kan också beräkna behovet efter storleken på huset, med hänsyn taget till<br />
isolering och användning. För ett bostadshus med modern isolering kan exempelvis<br />
värdet 50 W/ m2 uppvärmd yta användas.<br />
Dimensionering av varmvatten görs enligt Svensk Fjärrvärmes tekniska bestämmel-<br />
ser F:101. Kraven innebär t.ex. 0,31 l/s upp till 10 lägenheter. 0,48 l/s upp till 30<br />
lägenheter och 0,78 l/s upp till 80 lägenheter. Tänk dock på att alla hus till viss del<br />
är olika när det gäller utrustning och uppbyggnad av systemet.<br />
Efter installation skall alltid varmvattentemperaturen kontrolleras. Temperaturen<br />
vid tappstället skall vara minst 50 grader för att undvika legionella men aldrig över<br />
65 grader för brännskaderiskens skull. Lämplig temperatur för fastigheter är kring<br />
55 grader. En för högt ställd temperatur kan orsaka att fj ärrvärmen ej stängs av<br />
sommartid, då temperaturen i nätet håller cirka 65 grader. Centralen försöker då<br />
ständigt uppnå den inställda höga temperaturen och vattnet som leds tillbaka blir<br />
aldrig avkylt. Både kunden och värme leverantören vinner på en god avkylning.<br />
En genomgång av huset är på sin plats innan en ny fj ärrvärmecentral monteras.<br />
Samtidigt kan man passa på att åtgärda eventuella brister i fastighetens värme- och<br />
varmvattensystem. Att överdimensionera fj ärrvärmecentralen efter gamla energilös-<br />
ningar i huset ger sällan god totalekonomi.<br />
Olika fjärrvärmecentraler skiljer sig i hur de är utrustade. I Svensk Fjärrvärme<br />
F:101kan ni läsa om vilken utrustning som krävs på en fj ärrvärmecentral. En del<br />
utrustning är krav, andra endast rekommendationer. Kontrollera även om det fi nns<br />
lokala regler som måste tas hänsyn till.<br />
Ett viktigt val av komponent gäller pumpen för värmekretsen. Ofta väljer man en<br />
pump med fl era hastigheter. En sådan fungerar vanligen bra i an läggningen och har<br />
ett relativt lågt inköpspris. Ett betydligt bättre val är däremot en varvtalsreglerad<br />
pump, som automatiskt ställer in rätt kapacitet beroende på behovet i systemet. På<br />
så sätt får man ett stabilare system med minskad risk för oljud orsakat av stängda<br />
ventiler. En pump av den här sorten har ett högre inköpspris men upp till 50 %<br />
lägre driftskostnader.<br />
När det gäller större centraler är det vanligt att en del utrustning komp letteras<br />
på plats. I slutändan är det dock oftast billigast att köpa en central som redan från<br />
början är väl utrustad.<br />
11
12<br />
Olika sätt att reglera<br />
varmvatten-<br />
Det fi nns idag två olika huvudsätt att reglera varmvattentemperaturen på.<br />
Termostatisk- eller termostatisk- och fl ödeskompenserad reglering. Regleringen<br />
görs med en ventil som har en känselkropp som känner av temperaturen på<br />
tappvarmvattnet. Känselkroppen är fylld med exempelvis en gas som utvidgas vid<br />
stigande temperatur och genom detta stryper värmetillförseln. Regleringen kan<br />
även ha en funktion som känner av varmvattenfl ödet och reglerar värmetillförseln<br />
beroende på fl ödet. Fördelar med denna typ av reglering är att den är driftsäker och<br />
enkel att ställa in. Regleringen är oftast utmärkt, dock kan den ej kopplas ihop med<br />
utrustning som en DUC. DUC Reglering och avläsning måste alltid göras på plats. Tänk<br />
också på att om det fi nns en vvc-krets i fastigheten måste alltid returtemperaturen<br />
vara minst 50 grader. Vissa regleringar med fl ödeskompensering kan ge problem<br />
med detta. Denna typ av reglering är den vanligaste på mindre och medelstora<br />
centraler.<br />
temperaturen<br />
Elektronisk reglering. Med elektronisk reglering ges helt nya möjligheter att mäta<br />
och justera temperaturen. Regleringen sköts med en reglercentral, en givare och<br />
ett elektriskt ställdon. Anslutning av reglercentralen kan göras så att avläsning och<br />
inställning kan skötas från andra platser än fastigheten.<br />
Nackdelar kan vara att det kräver en högre kompetens av användaren för att ställa<br />
in regleringen. Det är också viktigt att val av komponenter görs noggrant så att<br />
regleringen får rätt hastighet. En långsam reglering kan ge problem med väntetider<br />
innan rätt temperatur uppnås. En alltför snabb reglering kan ge stora temperatur-<br />
svängningar. Elektronisk reglering är vanligast på större centraler.
14<br />
Vilken<br />
värmereglering<br />
Det fi nns en mängd fabrikat och modeller av reglercentraler. När det gäller val av<br />
fabrikat måste man se till framtida möjlighet till service, reservdelar, och tidigare<br />
erfarenheter av fabrikatet. Många större fastighetsägare har valt att arbeta med ett<br />
visst fabrikat för att underlätta serviceavtal och datauppkopplingar.<br />
Att tänka på vid val av reglercentral:<br />
Kompetensen hos driftpersonalen. En värmereglering som driftpersonalen inte<br />
förstår sig på blir sällan korrekt inställd. Reglercentralen måste normalt justeras<br />
av driftpersonalen efter första grundinställningen för att få en optimal inställning.<br />
Denna justering kan ta upp till ett år eftersom den måste göras vid olika vädertyper.<br />
Storleken på fastigheten. Ett större hus kräver mer energi. Således kan även en liten<br />
procentuell besparing ge stora pengar tillbaka. En dyrare central ger större möjlighet<br />
att optimera regleringen men ställer även krav på en kunnig driftpersonal eller ett<br />
serviceavtal med ett företag som behärskar just denna reglering.<br />
Generellt gäller att för mindre fastigheter är en enklare reglering ofta att föredra.<br />
Större fastigheter motiverar mer avancerade regleringar.<br />
Till vissa centraler fi nns ibland en klockfunktion som tillval, för att t ex kunna<br />
sänka temperaturen nattetid. Nyttan av denna funktion är tveksam och lämpar sig<br />
inte för bland andra värmetröga hus eller hus med golvvärme. Detta beroende på att<br />
temperaturen ofta inte hinner sjunka förrän den ska höjas igen. I hyreshus kan en<br />
sådan temperatursänkning dessutom skapa obehag hos personer med andra dygns-<br />
rytmer än de traditionella.<br />
ska jag välja?<br />
Det är inte heller bra för fj ärrvärmenätet med stora eff ekttoppar tidigt på morgo-<br />
nen. Undvik därför att installera/driftsätta klockfunktionen om det inte fi nns ett<br />
klart uttalat behov.<br />
Fjärrvärmecentralen placeras i vad som kallas fj ärrvärmerummet. Speciella krav<br />
fi nns för hur rummet ska vara utformat när det gäller arbetsmiljö och möjligheter<br />
för service. Exempelvis skall det alltid fi nnas en golvbrunn i rummet. Läs mer i<br />
Svensk Fjärrvärme F:101.<br />
15
Dags att byta<br />
fjärrvärmecentral?<br />
Utvecklingen står inte still. Inte heller tidens tand. Många fj ärrvärmecentraler i<br />
Sverige har bristfälliga funktioner. Gamla förrådsbehållare i villor med stora värme-<br />
förluster och varmvatten som alltför snabbt tar slut. Överdimensionerade pumpar<br />
i fastigheter, reglerventiler som aldrig klarar av att stänga, läckande och kraftigt<br />
försmutsade växlare samt vvc-kretsar där legionellabakterierna härjar fritt. Saker som<br />
orsakar att radiatorerna aldrig blir kalla ens den varmaste sommardagen eller fj ärr-<br />
värmefl öde som har nästan samma temperatur ut ur centralen som den hade in.<br />
Att detta innebär dålig ekonomi för fastighetsägaren är också lätt att förstå. Särskilt<br />
eftersom många energibolag även tillämpar fl ödestaxa, vilket innebär att man till<br />
viss del får betala för energi som bara passerar centralen utan att användas. Detta<br />
utöver priset för att värma huset trots att inget värmebehov fi nns.<br />
Det fi nns många skäl att fråga sig om det inte är dags att byta ut den nuvarande<br />
värmeanläggningen mot en modernare.<br />
17
METRO THERM<br />
METRO THERM grundades 1921. Idag är vi ett av norra Europas ledande företag<br />
för utveckling och produktion av fjärrvärmecentraler och varmvattenberedare.<br />
Sedan 2003 ingår vi som en del i ett framgångsrikt svenskt börsnoterat bolag.<br />
I trettio år har vi levererat fjärrvärmecentraler till nöjda villa- och fastighetsägare<br />
runt om i Europa. Vi har producerat fjärrvärmecentraler av alla storlekar, alltifrån<br />
små villacentraler upp till stora enheter med effekter på fl era megawatt.<br />
Idag får tusentals villa- och fastighetsägare runt om i Sverige sina hus uppvärmda<br />
med hjälp av våra centraler. De har en behaglig och jämn reglering av värme och<br />
varmvatten.<br />
Vår fi losofi är att bygga centraler som är lättmonterade, driftsäkra med bra funk-<br />
tioner, lätta att serva och enkla att sköta för villa- och fastighetsägaren.<br />
Koppla in. Koppla av.<br />
19
20<br />
Värdefulla<br />
termer & uttryck<br />
DUC<br />
Datorundercentral. Sköter styrning och övervakning i fastigheten. Genom upp-<br />
koppling kan husets värme- och varmvattensystem styras och övervakas även ifrån<br />
en extern plats.<br />
Differenstryck<br />
Tryckskillnaden mätt mellan två punkter. I fj ärrvärmesammanhang menar man<br />
oftast trycket på tillopp respektive retur på primärsidan. Normalt ligger detta<br />
mellan 1 och 6 bar. För högt diff erenstryck kan bl. a ge ljudproblem, för lågt<br />
tryck gör att fl ödet genom växlare och ventiler blir för litet och eff ekten minskas.<br />
Differenstrycksregulator<br />
Monteras för att undvika ett för högt diff erenstryck. Ett konstant diff erenstryck<br />
ger ett stabilare system och möjliggör en optimal dimensionering av alla kompo-<br />
nenter. Kan monteras antingen i fj ärrvärmenätet eller i centralen.<br />
KV-värde<br />
Karaktäristisk ventilkoeffi cient som beror på ventilens öppningsgrad. Anger fl ödet<br />
i m3/h vid ett tryckfall av 1 bar över ventilen.<br />
KVS-värde Ventilkapacitet<br />
Anger fl ödet i m3/h vid fullt öppen ventil och ett tryckfall av 1 bar över ventilen.<br />
Olika ventiler har olika kvs-värden. Ett för stort kvs-värde på ventilen kan ge<br />
problem med regleringen och med att få upp trycket i fj ärrvärmenätet efter ett<br />
driftavbrott. Ett för litet värde gör att man inte får önskad eff ekt ur centralen.<br />
P-märkning<br />
Produktcertifi ering utfärdat av SP. Intygar vissa bestämda egenskaper hos en<br />
produkt, krav som kan fi nnas i standarder, myndighetsföreskrifter, eller i frivilliga<br />
specifi kationer. Krav för fj ärrvärmecentraler fi nns specifi cerade i F:103 framtagen<br />
och fastställd av Svensk Fjärrvärme.<br />
Tryckklass<br />
Anger det maximala trycket en komponent får utsättas för. Olika system kräver<br />
olika tryckklasser på komponenterna. För fj ärrvärmenätet krävs att alla kompo-<br />
nenter skall klara ett tryck på minst 16 (PN16). Kall- och varmvattensystemet<br />
skall klara ett tryck på 10 bar (PN 10) och värmesystemet minst 6 bar (PN6).<br />
VVC-krets<br />
Varmvattencirkulations-krets. Intern cirkulation av tappvarmvatten för att minska<br />
väntetiden vid tappning. Vanligt i hyreshus och i större fastigheter.<br />
Varvtalsreglerad pump<br />
Genom att automatiskt reglera varvtalet på pumpen beroende på tryckfallet i<br />
systemet kan ett konstant pumptryck erhållas.<br />
Värmekurva<br />
Visar sambandet mellan utetemperatur och värmekretsens tilloppstemperatur.<br />
Inställningen görs i reglercentralen. Lutningen anpassas efter husets behov.<br />
Värmemängdsmätare<br />
Energimätare som beräknar förbrukad energi genom att mäta fl ödet genom<br />
mätare, samt in- respektive utgående temperatur i primärledningarna. Värme-<br />
mängdsmätaren tillhandahålls normalt av fj ärrvärmebolaget.<br />
Värmereglering<br />
Reglering för att styra temperaturen i fastigheten. Det vanligaste är att genom<br />
att känna av dels utetemperaturen, och dels temperaturen som går ut i värme-<br />
systemet, styr regleringen en ventil som skickar ut rätt mängd värme i systemet.<br />
I reglercentralen ingår vanligen också funktion för att stoppa pumpen när ute-<br />
temperaturen överstiger ett visst gradtal.<br />
21
Arbetsmiljöverket<br />
Ekelundsv. 16 171 84 SOLNA, 08-730 90 00, www.av.se<br />
Tidigare Yrkesinspektionen och Arbetarskyddsstyrelsen. Myndighet för<br />
arbetsmiljö och annat relaterat. Ställer krav på utformning av fj ärrvärmerum<br />
och fj ärrvärmecentraler i fastigheter som sköts av yrkesfolk, samt krav gällande<br />
rivnings- och installationsarbeten.<br />
Boverket<br />
Vill du<br />
veta mer?<br />
Box 534, 371 23 KARLSKRONA, 0455-353 00, www.boverket.se<br />
Nationell myndighet för samhällsplanering, stadsutveckling, byggande och<br />
boende. På hemsidan fi nns länkar som rör bland annat lagstiftning för byggnader<br />
och deras installationer. Ger även ut ”Boverkets byggregler nybyggnad”, BBR.<br />
Svensk Fjärrvärme<br />
101 53 STOCKHOLM, 08-677 25 50, www.fj arrvarme.org<br />
Branschorganisationen för Sveriges fj ärrvärmeföretag. Föreningens medlemmar<br />
står idag för 99 % av fj ärrvärmeleveranserna i Sverige.<br />
Svensk Fjärrvärme ger ut tekniska bestämmelser som:<br />
Certifi ering av fj ärrvärmecentral F:103<br />
Fjärrvärmecentralen F: 101<br />
Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut, SP<br />
Box 857, 501 15 BORÅS, 033-16 50 00, www.sp.se<br />
Ett aktiebolag som ägs av svenska staten genom Näringsdepartementet. Ansvarar<br />
för provning och utfärdande av P-märkningen.<br />
23
koppla in<br />
koppla av<br />
METRO THERM <strong>AB</strong><br />
Daléngatan 1 • 392 39 KALMAR<br />
tel 0480-420 730 • fax 0480-420 731<br />
info@metrotherm.se • www.metrotherm.se