Nr - Luleå Energi AB
Nr - Luleå Energi AB
Nr - Luleå Energi AB
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Gunnar Eikeland, vd:<br />
Miljö både i det stora<br />
och lilla perspektivet.<br />
2 Är<br />
ENERGINYTT NR 1 • 2009<br />
Playa Plannja, en perfekt<br />
plats för miljövänlig vindkraft<br />
till luleåborna.<br />
det dags<br />
att binda<br />
elpriset nu?5<br />
Spara pengar.<br />
8<br />
<strong>Energi</strong>besikta<br />
ditt hus.
2 | <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009<br />
Gunnar EikEland:<br />
Nu blåser vi liv i <strong>Luleå</strong>bornas<br />
egna miljövänliga kraftproduktion.<br />
Det här numret av <strong>Energi</strong>nytt handlar om miljö i<br />
både det stora och lilla perspektivet. Det lilla per-<br />
spektivet tycker jag personligen är viktigast, för<br />
det är hos varje enskild människa som vår framtid<br />
formas. En människas val och gärning gör skill-<br />
nad när den fogas samman med miljoner, kanske<br />
miljarder andra människors handlingar.<br />
Så även om energifrågor och miljö är en global<br />
angelägenhet, så ser jag som vd på <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong><br />
det som vår viktigaste uppgift att erbjuda dig som<br />
kund tjänster och produkter med ett personligt,<br />
miljömässigt och affärsmässigt värde. Det är vårt<br />
sätt att bidra till en positiv klimatutveckling.<br />
Det är därför vi på <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> ständigt försöker<br />
utveckla tjänster och produkter som hjälper<br />
våra kunder att vara miljömedvetna samtidigt<br />
som de faktiskt personligen tjänar på<br />
det. Att du som <strong>Luleå</strong>bo har landets billigaste<br />
fjärrvärme, där spillvärme från SS<strong>AB</strong> återanvänds,<br />
är ett bra exempel. Vår energibesiktningstjänst,<br />
som du kan läsa mer om längre fram i tidningen,<br />
är ett annat.<br />
Ett tredje exempel är vår satsning på förnyelsebar<br />
energi i form av sju vindkraftverk på industritomten<br />
Playa Plannja. Den miljökonsekvensanalys vi<br />
utfört är positiv och vi hoppas att <strong>Luleå</strong> senast våren<br />
2011 ska kunna tillföra 40 miljoner nya, miljövänliga<br />
kWh i det nordiska energisystemet.<br />
Vindkraft är en satsning som vi gör med och<br />
för alla luleåbor. Exakt hur ägarskapet kommer<br />
att se ut i slutändan är inte klart. Klart är däremot<br />
att vi kommer att erbjuda någon form av<br />
delägarskap till våra kunder. Vad vindkraftsutbyggnaden<br />
kommer att innebära för dig, mig<br />
och <strong>Luleå</strong> kan du också läsa mer om i det här<br />
numret av <strong>Energi</strong>nytt.<br />
En del i miljöarbetet, men också i strävan att<br />
utveckla och öka servicegraden till dig och alla<br />
andra kunder, är att utveckla vår digitala kommunikation.<br />
Idag får du två nummer av <strong>Energi</strong>nytt<br />
i brevlådan varje år. Det är inte ett optimalt<br />
resursutnyttjande, men framförallt är det är ett<br />
alldeles för glest informationsflöde.<br />
Vår hemsida kommer att ses över och uppdateras<br />
långt oftare än idag med aktuell information<br />
som ger dig klara, tydliga och direkta svar på dina<br />
frågor. Vi kommer oftare att skicka ut enklare informationsblad<br />
och utveckla ”mina sidor” på vår<br />
webb, så att du själv kan logga in, få personlig<br />
information och utföra olika tjänster.<br />
Miljö och klimat är två ord som under de senaste<br />
åren använts flitigt i TV, radio och i våra tidningar.<br />
Det globala ansvaret kan många gånger kännas<br />
allt för stort och komplext. Ibland känns det svårt<br />
att förhålla sig till allt som behöver göras.<br />
Jag tror att många små initiativ är rätt väg att<br />
gå, där enskilda företag och privatpersoner kan<br />
visa sitt individuella engagemang i miljö och klimatfrågor.<br />
Alla kan dra sitt strå till stacken, och det<br />
är precis det vi på <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> försöker göra.<br />
Kan vi erbjuda affärsmässiga produkter som<br />
ger maximalt kundvärde och samtidigt är bra<br />
för miljön så är det ett steg i rätt riktning. Då<br />
är vi med och delar på ansvaret för vår och våra<br />
barns framtid.<br />
Gunnar Eikeland
På självaste Lucia i fjol slog kung Bore till med all<br />
kraft. Blöt och tung snö fick träden inom <strong>Luleå</strong><br />
<strong>Energi</strong>s elnätsområde att böja sig mot ledningarna.<br />
Över 6500 elnätskunder blev utan ström,<br />
i vissa fall upp emot två dagar.<br />
– Jag skulle nog vilja klassa avbrottet som<br />
det allvarligaste vi någonsin haft, säger elnätschef<br />
Anders Karlsson.<br />
Blöt decembersnö gav<br />
svåra avbrott i elnätet.<br />
Träd som böjer sig över ledningar är inget ovanligt.<br />
det som gjorde fjolårets störning så omfattande<br />
och långdragen var den stora mängden träd som föll<br />
över ledningarna.<br />
– Vi hade avbrott över hela vårt nätområde och var<br />
tvungna att jobba med felavhjälpning på en mängd<br />
olika platser samtidigt, vilket är extremt ovanligt.<br />
det gjorde våra personalresurser ansträngda, och dessutom<br />
var framkomligheten under ledningsgatorna<br />
begränsad på grund av lös snö med dålig bärighet.<br />
Så våra reparatörer fick ta sig fram med stor försiktighet,<br />
säger anders karlsson.<br />
På grund av den stora geografiska spridningen<br />
och antalet fallna träd, blev avbrotten omfattande<br />
för många kunder. 828 kunder hade avbrott mellan<br />
12 och 24 timmar medan 634 kunder hade ett mer än<br />
24 timmar långt avbrott. Totalt betalade luleå <strong>Energi</strong><br />
Elnät ut avbrottsersättning till 1462 kunder.<br />
när avbrotten började uppdagas gick telefonerna<br />
varma på luleå <strong>Energi</strong>.<br />
– För att öka servicegraden och möta behovet av<br />
information, tar vi över telefonhanteringen från SOS-<br />
alarm vid större störningar. Men trots förstärkt<br />
bemanning i telefonväxeln blev det svårt att hinna<br />
med, med väntetider som följd.<br />
inom elnät tittar man nu på olika lösningar för att så<br />
snabbt och enkelt som möjligt ge kunderna avbrottsinformation.<br />
det kan handla om fasta telefonsvararmeddelanden<br />
eller sms till mobiltelefonen.<br />
de allra flesta som ringer in vill påpeka att det är<br />
strömavbrott, vilket Elnät ser i sina egna system vid<br />
större störningar. Men det finns en kategori människor<br />
anders karlsson och hans kollegor gärna vill<br />
komma i kontakt med.<br />
– det är de personer som ringer in och talar om var<br />
fel är beläget. det kan handla om var någonstans längs<br />
linjen som träd ligger över ledningen. det är mycket<br />
värdefull information som är tacksam att få då det<br />
kan förkorta avbrottstiden med flera timmar.<br />
luleå <strong>Energi</strong>s elnät är förhållandevis säkert.<br />
Men fortfarande finns 75 mil oisolerad luftledning<br />
som är känslig för den typ av störning som<br />
inträffade i december. under en tioårsperiod ska<br />
Elnät bygga bort dessa ledningar och ersätta dem<br />
med ett kraftigare, isolerat ledningsnät.<br />
– En isolerad ledning kortsluts inte när träd faller<br />
på och går inte heller av lika lätt. Min bedömning är<br />
att över 90 procent av de avbrott som normalt drabbar<br />
elnätet kan förhindras med de nya ledningarna,<br />
uppger anders karlsson.<br />
<strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009 | 3<br />
Bättre koll<br />
med nya<br />
elmätare!<br />
Innan sommaren ska <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong>s<br />
alla 45 000 elnätskunder fått sina<br />
nya, fjärravlästa elmätare installerade<br />
och intrimmade. Det ger dig<br />
som elförbrukare två stora fördelar;<br />
dels att du nu får betala för den el<br />
du förbrukar månadsvis, vilket ger<br />
dig större kontroll, och dels möjlighet<br />
att anpassa din elförbrukning<br />
så den passar dig ekonomiskt och<br />
miljömässigt.<br />
Tidigare var elräkningen baserad<br />
på fjolårets årsförbrukning delat i<br />
årets tolv månader. När årsavräkningen<br />
gjordes kunde resultatet bli<br />
en riktig kalldusch. Hade du förbrukat<br />
mer än året innan fick du<br />
göra en saftig extrainbetalning,<br />
var förbrukningen mindre, ja då<br />
hade du legat ute med pengar som<br />
sannerligen kunde ha nyttjas till<br />
något roligare.<br />
Villakunder kan enkelt läsa av en<br />
hel del funktioner direkt i sin elmätare.<br />
På vår hemsida, www.luleaenergi.se<br />
kan du läsa mer om de olika<br />
funktionerna. Alla kunder, i lägenhet<br />
eller villa, kan logga in på sitt<br />
konto under fliken ”mina sidor”<br />
och följa sin historiska månatliga<br />
elförbrukning.
4 | <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009<br />
<strong>Luleå</strong>s billiga<br />
och miljövänliga<br />
fjärrvärme tryggad.<br />
Nu och i framtiden.<br />
<strong>Luleå</strong>s fjärrvärme utvinns ur spillenergin från SS<strong>AB</strong>:s stålproduktion. Som svar på<br />
minskad efterfrågan av stål på världsmarknaden har SS<strong>AB</strong> anpassat sin produktion<br />
till rådande konjunktur. Påverkar det <strong>Luleå</strong>s alla fjärrvärmekunder?<br />
<strong>Luleå</strong>borna har Sveriges billigaste fjärrvärme. En anledning är det, för båda<br />
parter, förmånliga och långsiktiga avtal som <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> och SS<strong>AB</strong> tecknat<br />
om leverans av spillenergi till fjärrvärmeproduktion.<br />
Samarbetet mellan <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> och SS<strong>AB</strong> är ett lysande exempel på hur<br />
industri, miljö och samhällsnytta kan gå hand i hand. Men om gastillförseln<br />
minskar, kommer då fjärrvärmepriset att skjuta i höjden? <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong>s vd,<br />
Gunnar Eikeland lugnar:<br />
– <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> har som målsättning att leverera Sveriges billigaste fjärrvärme<br />
och det tänker vi fortsätta att göra. En förändring i råvaruflödet innebär<br />
inte att någon av parterna står handfallna. Prisbilden på fjärrvärme är mer<br />
beroende av andra faktorer.<br />
<strong>Luleå</strong>s fjärrvärmekunder behöver alltså inte oroa sig över någon kraftig<br />
justering. Och det är just det goda samarbetet mellan <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> och SS<strong>AB</strong><br />
som är garant för en stabil och trygg utveckling.<br />
– Det är givetvis så att vi som samarbetsparter har många eventualiteter<br />
inskrivna i avtalet. Båda parter har rättigheter och samtidigt skyldigheter<br />
som reglerar oförutsedda händelser, liknande den vi befinner oss i<br />
nu, menar Gunnar Eikeland.<br />
Och när det gäller prisbilden för 2009 har Gunnar Eikeland ett klart<br />
besked till <strong>Luleå</strong>borna:<br />
– Vi avser inte att justera fjärrvärmepriserna under 2009. Lagt kort ligger,<br />
säger han med eftertryck.
Allt fler brinner för biobränsle.<br />
<strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong>s dotterbolag, Bioenergi, upplever en större efterfrågan<br />
på biopellets än någonsin. Alla kundkategorier växer och bolaget<br />
skulle kunna sälja mer än man kan producera.<br />
– För att prioritera våra lokala kunder har vi tyvärr varit tvungna<br />
att säga nej till en del större exportaffärer, säger vd Lars Stenberg.<br />
Biobränsle är hetare än någonsin. Det genomgående<br />
höga elpriset har gjort att alternativ<br />
uppvärmning är en prioriterad fråga. Och där<br />
möjlighet till fjärrvärme saknas är biopellets ett<br />
bekvämt, prisvärt och miljövänligt uppvärmningsalternativ.<br />
– Pelletseldning ger enkelt räknat ungefär<br />
halva kostnaden jämfört med att koppla på elpatronen.<br />
Samtidigt ger pelletsbrännaren en<br />
mycket bra och miljövänlig förbränning med<br />
minimalt av utsläpp av växthusgaser, säger Lars<br />
Stenberg.<br />
Bioenergi ligger i anslutning till Lulekraft som<br />
levererar hetvatten till <strong>Luleå</strong>bornas fjärrvärme.<br />
Och precis som när det gäller fjärrvärme är Bio-<br />
Flera år av kraftigt svängande<br />
elpriser, och det stora prisfallet på<br />
el sedan toppnoteringen i fjol höstas,<br />
gör frågan självklar: Är det<br />
dags att binda elpriset nu?<br />
energi beroende av SS<strong>AB</strong> när det gäller leverans<br />
av torkgaser för sin produktion.<br />
– Det är lite ödets ironi att precis som pelletsmarknaden<br />
börjar hetta till så blir världskonjunkturen<br />
iskall. De minskade leveranserna av torkgas<br />
har gjort att en femtedel av vår produktion<br />
fallit bort, nu när vi skulle kunna sälja en maximal<br />
produktion om 100 000 ton per år.<br />
Men Lars Stenberg menar att det ofrivilligt<br />
lugnare tempot också ger bolaget möjlighet<br />
att utföra reparationer, underhåll och andra<br />
nödvändiga åtgärder som lätt hade prioriterats<br />
bort annars.<br />
– När konjunkturen vänder har vi en fabrik<br />
och en verksamhet i absolut topptrim.<br />
Rörligt eller fast? Vilket är<br />
det bästa elavtalet?<br />
Magnus Tillqvist, Urban Svanberg och Patrik Andersson.<br />
Frågan ställdes naturligtvis till <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong>s tre<br />
kunniga elhandlare och det sammantagna svaret<br />
blev... njae?<br />
Urban Svanberg hade sin uppfattning klar och<br />
svarade blixtsnabbt:<br />
– Det är rörligt elpris som gäller nu enligt min bedömning.<br />
De fallande elpriserna är i mångt och mycket<br />
en effekt av den kraftiga lågkonjunkturen och jag<br />
tror att det svåra ekonomiska läget kommer att hålla<br />
i sig ett tag. Alltså, rörligt nu och så får man se hur<br />
marknaden utvecklar sig.<br />
Patrik Andersson håller med i sak, men påpekar<br />
att elpriset sjunkit så kraftigt de senaste månaderna<br />
att en rekyl uppåt är att vänta.<br />
– Sedan toppnoteringen i september förra året så<br />
har elpriset sjunkit med nära 30 öre. Det är en mycket<br />
kraftig sättning. Visst finns det utrymme för fortsatt<br />
fallande elpriser men priset är förhållandevis lågt just<br />
nu och uppsidan är större än nedsidan. Så den som<br />
<strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009 | 5<br />
Lars Stenberg har all anledning att se nöjd ut.<br />
Bränslepellets blir en allt populärare miljövänlig<br />
och energieffektiv uppvärmningskälla.<br />
binder elpriset nu gör i alla fall ingen dålig affär.<br />
– Och vill man ha både hängslen och svångrem kan<br />
man teckna ett MixEl-avtal med 50% fast och 50%<br />
rörligt pris. Då säkrar man halva priset och kan ändå<br />
få ta del av ett eventuellt lägre elpris.<br />
Magnus Tillqvist påpekar att marknadsläget är extremt<br />
svårbedömt och att de kraftiga prissvängningarna<br />
är ett bevis på just detta.<br />
– Under sommaren 2008 låg exempelvis oljan på<br />
nära 150 dollar fatet. Lägsta notering i början av<br />
2009 var runt 40 dollar per fat. Då prissättningen<br />
av el sker på marginalen från olje- och kolkondenskraftverk<br />
förstår man lätt att sådant påverkar. Och<br />
råvarupriserna på kol och olja är bara ett exempel på<br />
hur snabbt marknadsläget förändras.<br />
– Själv tror jag att Urban får rätt, att lågkonjunkturen<br />
inte tar slut lika fort som den började. Min egen<br />
gissning är att välja rörligt nu och vänta med att binda<br />
priset, men noga bevaka signalerna på marknaden.
6 | <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009<br />
Snart kan <strong>Luleå</strong> få miljövänlig<br />
vindkraft från Playa Plannja.<br />
År 1976 lades industriprojektet stålverk-80 i malpåse för<br />
att aldrig bli verklighet. Nu kan den stora industritomten<br />
längst ut på Svartön bli den perfekta platsen för<br />
miljövänlig vindkraft. Fyra till sju master är planerade.<br />
Miljökonsulten Christer Sundqvist har utfört mil-<br />
jökonsekvensanalysen som kommer att ligga som<br />
grund för ansökan till Länsstyrelsen.<br />
– Inledningsvis startade processen i samråd med<br />
kommunen som tillika är markägare och närmast<br />
berörda. Det innebar i första hand industrin, <strong>Luleå</strong><br />
Airport, försvarsmakten, naturskyddsföreningen och<br />
Länsstyrelsen. I alla de instanserna har vi fått klartecken,<br />
säger Christer Sundqvist.<br />
Svartön är planerat för tung industri av störande karaktär<br />
så därför ligger närmaste åretrunt-boende nära<br />
1,5 km bort. Däremot fanns två fritidshus ungefär<br />
700 meter från närmsta planerade mast.<br />
– Fastigheterna ligger utanför gällande bullergräns,<br />
men vi kände att det hörde till god ton att<br />
kontakta ägarna och berätta om vindkraftsplanerna.<br />
En av frågorna gällde just hur mycket det skulle<br />
låta. Då ljudupplevelse är något subjektivt, så<br />
åkte vi till närmsta största vindkraftverk som finns<br />
på Bondön i Piteå. När de fick höra vad som anses<br />
som maxgräns, 40 dB, blev de lugnade och mycket<br />
nöjda med demonstrationen.<br />
Hur ljud upplevs är mycket svårt att förklara i ord.<br />
En vanlig diskmaskin hemma brukar ligga på ungefär<br />
45 dB. Det är samma värde som anses som god<br />
utomhusmiljö enligt SOU 1993:65.<br />
– Vad man kan säga är att när vindkraftverken<br />
bullrar som mest, vid vindstyrkor runt 12-13 m/s, så<br />
dränks ljuden av alla de andra ljud som genereras av<br />
vinden, exempelvis trädkronors sus och vågskvalp.<br />
En annan faktor som brukar oroa människor är<br />
hur landskapsbilden kommer att förändras och hur<br />
propellernas skuggor kommer att falla. Placering på
Svartön gör att många <strong>Luleå</strong>bor aldrig kommer att<br />
se vindkraftverken och endast Finnklipporna i Sandöfjärden<br />
kommer att beröras av propellerskuggor. I<br />
värsta fall bara sammanlagt 7 timmar per år.<br />
– Det är från Hertsölandet och skärgården som<br />
masterna syns tydligast. Samtidigt är den vyn redan<br />
upptagen av befintlig industri, så det är inte så<br />
att masterna placeras i orörd natur, menar Christer<br />
Sundqvist och fortsätter:<br />
– Det svåraste med vindkraft är just placeringen.<br />
Det är många miljöfaktorer som måste tas hänsyn<br />
till och dessutom måste det blåsa på platsen.<br />
Enligt min bedömning är Svartön ovanligt lämpad.<br />
Kan man inte bygga vindkraftverk där, ja då kan<br />
man inte bygga överhuvudtaget.<br />
Miljökonsulten Christer<br />
Sundqvist är nästan i mål<br />
med vindkraftprojektet<br />
ute på Playa Plannja.<br />
Fotomontage: © <strong>Luleå</strong> Kommun.<br />
<strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009 | 7<br />
Snabba fakta<br />
om vindkraft.<br />
• 1 MWh vindel minskar koldiox-<br />
idutsläppen med 850 kg.<br />
• Fyra till sju vindkraftverk pla-<br />
neras till att uppföras på Svartön<br />
i <strong>Luleå</strong>.<br />
• Vindkraftverken på Svartön<br />
kommer antagligen att vara på<br />
2,5-3 MW styck och ha en masthöjd<br />
på ca 100 meter.<br />
• Fullt utbyggt förväntas vindkraftverken<br />
i <strong>Luleå</strong> generera ca 40<br />
GWh per år vilket ungefär motsvarar<br />
ungefär 1500-2000 eluppvärmda<br />
villor.<br />
• Ljudnivån från vindkraftverken<br />
på Svartön kommer maximalt<br />
uppnå 35 db(A) vid tomterna<br />
på Hertsölandet. 35 dB(A) är<br />
ungefär ljudnivån från ett modernt<br />
kylskåp.<br />
• Det är Länsstyrelsen som slutgiltigt<br />
tar beslut om tillstånd för uppförande<br />
av vindkraftverk.<br />
• Vindkraft är ett utmärkt komplement<br />
i svenska energisystemet.<br />
• Regeringen vill bygga ut 10 TWh<br />
motsvarande 6000 vindkraftverk<br />
till 2015.
8 | <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009<br />
En timme i ditt hem som sänker<br />
dina energikostnader.<br />
Vart tar energin egentligen vägen? Det är en fråga som många småhusägare ställer<br />
sig. En energibesiktning av din villa är en av de bästa investeringar du kan göra för<br />
både plånbok och miljö. Och det finns stora pengar att tjäna.<br />
Leif Nilsson, Notviken. Förväntad besparing årligen: ca 18 000 kronor.*<br />
Leif Nilsson hade fått fjärrvärme installerat men ändå sjönk inte elräkningen. När han ringde sin dåvarande<br />
elleverantör fick han svaret att allt var som det skulle.<br />
– Det var ju helt orimligt! Så jag ringde till <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> där de direkt förstod att något inte stod rätt till.<br />
De upplyste mig om energibesiktningstjänsten ”En timme i ditt hem” och jag beställde direkt, säger Leif.<br />
När Andreas Andersson besökte Leif hittade han snabbt förklaringen till den skyhöga elräkningen.<br />
– Det visade sig att Leif hade ett ventilationssystem som värmde upp huset med hjälp av tre elbatterier.<br />
Systemet var gammalt och fungerade inte ihop med fjärrvärmen. Det var till och med så att den dyra ventilationsvärmen<br />
”tryckte undan” den billigare fjärrvärmen.<br />
Efter att ha kopplat ur batterierna och kontrollerat förbrukningen ett dygn senare kunde en kraftig minskning<br />
av energiförbrukningen märkas.<br />
– Mitt förslag var att byta ut aggregatet i ventilationssystemet så att fjärrvärmen får sköta uppvärmningen.<br />
Först när installationen är klar och i drift vet vi säkert hur mycket Leif kommer att spara, men min bedömning<br />
är ungefär 1500 kWh i månaden i genomsnitt.<br />
Leif Nilsson är mycket nöjd med hjälpen han fått.<br />
– Det är omöjligt för en vanlig husägare att ha koll på allt, så energibesiktningen är en kanonservice<br />
och verkligen värd varenda krona! Nu samlar jag alla mina energiinköp hos <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong>, och när det<br />
nya ventilationsaggregatet är på plats ska jag göra en ombesiktning och kanske hitta fler sätt att spara<br />
energi, säger Leif Nilsson nöjt.<br />
David Visscher, Rutvik. Förväntad<br />
besparing årligen: ca 6800 kronor.*<br />
Förre basketcoachen David Visscher är både miljöoch<br />
kostnadsmedveten. Han har bland annat installerat<br />
bergvärme för att minska uppvärmningskostnaderna.<br />
Men trots det är det bra att få en<br />
genomgång av energianvändningen.<br />
– När jag hörde att den här tjänsten fanns så<br />
beställde jag direkt. Jag försöker ha koll på energiförbrukningen,<br />
men det är alltid bra att få bekräftat<br />
hur det egentligen står till, menar David.<br />
Andreas Andersson fann snabbt att David Visschers<br />
villa i stort sett var bra ur energisynpunkt.<br />
– Det fanns en hel del apparater som drog<br />
ström i stand-byläge, ungefär 800 kWh per år<br />
uppskattningsvis. Det enda som stack ut var poolen,<br />
säger Andreas.<br />
Poolen i anslutning till vardagsrummet värms upp<br />
med bergvärme. Genom att slå av strömmen och<br />
kontrollera vattentemperaturen ett dygn senare räknade<br />
Andreas ut att det fanns pengar att spara.
andreas andersson är utbildad energiingenjör och<br />
luleå <strong>Energi</strong>s energirådgivare. det är han som<br />
kommer hem till dig och gör en utvärdering av<br />
din energiförbrukning när du beställer vår energibesiktningstjänst<br />
”En timme i ditt hem”.<br />
– det finns ett stort behov av den här typen av<br />
tjänster, då det inte är så lätt alla gånger att som<br />
husägare veta vart all energi egentligen tar vägen,<br />
menar andreas andersson.<br />
alla boenden och beteenden är olika så orsakerna<br />
till dålig energiekonomi kan vara flera: då-<br />
– Två graders temperaturminskning på ett dygn<br />
innebär att David och hans familj kan spara uppåt<br />
en 6000 kWh per år genom att isolera poolen.<br />
David Visscher lyssnar uppmärksamt, han och<br />
Andreas diskuterar isolering och tjocklek samt<br />
bästa sättet att montera den.<br />
– Att isolera poolen är inte det lättaste och<br />
kommer att kosta en slant. Samtidigt blir 6000<br />
kWh per år mycket pengar och den extra energiförbrukningen<br />
belastar miljön i onödan. Så jag<br />
och min fru får ta oss en funderare på hur vi ska<br />
göra, säger David.<br />
Alla elektriska apparater som står i stand-by var<br />
enklare att ta ställning till.<br />
– Idag har jag exempelvis strömbrytare med<br />
fjärrkontroll till vissa eluttag av bekvämlighetsskäl.<br />
Kanske jag kopplar upp tv, dvd och digitalbox<br />
till något liknande. Men ärligt talat är<br />
800 kWh utslaget på hela familjen och ett år inte<br />
så mycket att jag ligger sömnlös över det, säger<br />
David Visscher.<br />
lig isolering och otäta fönster, onödigt hög inomhustemperatur,<br />
dåligt val av uppvärmningskälla,<br />
felställd ventilation eller mycket strömslukande<br />
hemelektronik.<br />
Unik, kundspecifik energisammanställning.<br />
när du beställer tjänsten får du först fylla i en energi-<br />
kalkyl. Med den som grund gör sedan andreas<br />
ett hembesök och utvärdering på plats, en kontroll<br />
som tar ungefär en timme. Sedan gör andreas<br />
en unik, kundspecifik sammanställning av<br />
Bengt Johansson, Långnäs. Förväntad besparing årligen: ca 5000 kronor.*<br />
<strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009 | 9<br />
den energi du förbrukar och ger förslag på kostnadsbesparande<br />
åtgärder.<br />
Priset för energibesiktningen är mycket lågt,<br />
bara 395 kronor för luleå <strong>Energi</strong>s kunder. Men<br />
självklart kan alla luleåbor, oavsett elleverantör,<br />
köpa tjänsten till ordinarie pris, 795 kronor.<br />
– det kan visa sig vara dina bäst spenderade<br />
kronor någonsin, menar andreas andersson.<br />
Vill du beställa ”En timme i ditt hem” kan du<br />
göra det direkt på www.luleaenergi.se eller ringa<br />
0920-26 44 44.<br />
I ett litet charmigt hus utanför <strong>Luleå</strong> bor pensionären Bengt Johansson. Det brinnande intresset för<br />
historia, samlandet och skrivandet, tar mycket av hans vakna tid. Trots att han hade installerat en luftvärmepump<br />
satt han och småfrös vid köksbordet.<br />
– Jag var inte nöjd med uppvärmningen och då jag fick ett erbjudande om energibesiktning slog<br />
jag till. Andreas har gett mig många värdefulla synpunkter på hur det kan bli bättre, uppger Bengt.<br />
Andreas upptäckte att högt ställda termostater på radiatorerna gjorde att luftvärmepumpen gick<br />
i stand-byläge.<br />
– Vad som hände var att elpatronen i källaren gick för fullt och luftvärmepumpen stod stilla. Efter att<br />
ha ställt ner termostaterna och kontrollerat energiförbrukningen ett dygn senare så hade luftvärmepumpen<br />
gått igång och elförbrukningen gått ner med 40 procent. Jag tror att Bengt kommer att sänka sin<br />
energiförbrukning med ungefär 5000 kWh per år, säger Andreas.<br />
Luftvärmepumpar är inte alltid helt enkla att sköta. Dessutom fanns ingen manual på svenska till<br />
Bengts luftvärmepump.<br />
– Som kund bör man alltid be om en svensk manual när man köper luftvärmepumar. Det gör funktionsinställningarna<br />
så mycket enklare, påpekar Andreas.<br />
Andreas och Bengt går igenom basfunktionerna på luftvärmepumpen och Andreas visar hur Bengt<br />
kan höja termostaten, styra luftflödet och växla mellan högeffektläge och ekonomiläge.<br />
– Nu hoppas jag att jag kan jag sitta och skriva vid köksbordet utan att frysa, säger Bengt Johansson.<br />
* Då elpriset per kWh varierar beroende på avtal och rådande marknadspris, har vi beräknat besparingen till 1 krona/kWh.
10 | <strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009<br />
Spara tusenlappar på att se över<br />
elförbrukningen i din lägenhet.<br />
Är det överhuvudtaget lönt att jaga<br />
energifällor i en bostadsrätt eller hyreslägenhet?<br />
Jajamensan, det kan du<br />
lita på! Följ med på en skräckfärd i energiförbrukning<br />
i en helt vanlig fyrarummare<br />
någonstans i <strong>Luleå</strong>.<br />
när energieffektivisering kommer på tal är det uteslutande<br />
större hus och villor som åsyftas. Men dagens<br />
teknikorienterade samhälle har skapat svarta<br />
hål när det gäller elförbrukning även i en vanlig lägenhet.<br />
luleå <strong>Energi</strong>s testpatrull valde ut en högförbrukare<br />
bland lägenhetskunderna och gick på<br />
jakt efter de lömska strömtjuvarna.<br />
den fyrarums lägenhet som kontrollerades hade<br />
en historisk elförbrukning i genomsnitt 6 000 kWh<br />
per år. En snabb statistikkontroll av de drygt 750<br />
fyrarumslägenheter som finns i luleå visar att ge-<br />
Läs energisparbloggen! Du hittar den på www.luleaenergi.se<br />
Induktion? Vad är nu det, kanske du tänker.<br />
Och vad i hela fridens namn har induktion med<br />
spisar att göra?<br />
Jo, induktionsspisar eller induktionshällar är<br />
en riktigt smart uppfinning som inte bara är<br />
energisnålare och snabbare än alla ”vanliga”<br />
spisar. De har en unik fördel – de blir nämligen<br />
inte varma!<br />
En spis som inte blir varm. Det låter ju helt<br />
snurrigt! Men förklaringen är enkel: induktionstekniken<br />
värmer nämligen inte upp hällen utan<br />
bara kärlet. Och det sker genom att spisen eller<br />
hällen alstrar elektromagnetiska strömmar<br />
i kärlet som ögonblickligen blir varmt. Verk-<br />
nomsnittsförbrukningen ligger på ganska precis<br />
4000 kWh per år. Så vart tar de där 2000 överskjutande<br />
kWh egentligen vägen?<br />
Jakten börjar. En snabb sammanräkning av lägenhetens<br />
elektroniska utrustning gav följande<br />
resultat: Två tv-apparater, Hd-projektor i taket,<br />
surroundanläggning med två aktiva subwoofers,<br />
två dvd-spelare, två tv-spel, en HdTV-box,<br />
tre datorer varav en stationär och två bärbara,<br />
trådlös bredbandsrouter, två batteriladdare samt<br />
två laserskrivare.<br />
i köket stod en 200 liter golvfrysbox, diskmaskin<br />
och en termoelektrisk vinkyl för 18 flaskor.<br />
i kök, vardagsrum, sovrum och hall fanns flera<br />
12V halogenlampor samt fyra bärbara telefoner<br />
som drevs med transformator.<br />
luleå <strong>Energi</strong>s energirådgivare, andreas andersson,<br />
ser genast ett mönster.<br />
– den stora mängden hemelektronik är i sär-<br />
Folke Enevi<br />
Snabbt, säkert, energisnålt. nu kommer<br />
induktionsspisarna på allvar.<br />
ningsgraden är högre än på en vanlig spis eller<br />
keramikhäll, att koka upp vatten går lika fort<br />
som i en vattenkokare. Induktionshällarna är<br />
spisarnas Ferrari.<br />
En induktionshäll blir alltså inte varm förrän du<br />
ställer dit en kastrull eller stekpanna och kallnar<br />
direkt du lyfter kärlet av spisen. Mindre risk att<br />
bränna sig på plattan. En induktionshäll bränner<br />
inte heller fast spill och annat som kokar över på<br />
samma sätt som en keramikhäll eller vanlig spis.<br />
Lättare att hålla rent med andra ord.<br />
Nu när de stora fördelarna är uppräknade,<br />
finns det då några svagheter med induktionstekniken?<br />
Svaret är tyvärr ja, men det<br />
klass den största strömtjuven i den här lägenheten.<br />
i stort sett dubbelt så mycket elektroniska<br />
prylar som i en normal fyrarumslägenhet, säger<br />
andreas andersson.<br />
Vår tids värstingar. För de som bor i lägenhet<br />
är hemelektroniken i särklass den största energitjuven.<br />
Och den dolda kostnaden ligger i apparaternas<br />
”stand-by” läge och alla transformatorer<br />
som omvandlar vägguttagets 230 V växelström<br />
till lågspänning.<br />
Stand-by är det läge som de flesta moderna apparater<br />
”vilar” i när du slår av dem. det innebär att<br />
de inte slås av helt, utan ligger i ett spänningsfyllt<br />
vänteläge för att snabbt kunna tas i bruk. upp till<br />
40 procent av all energi som dina apparater använder<br />
under sin livslängd går åt i stand-byläget.<br />
Vissa elektroniska apparater pluggas inte direkt<br />
in i vägguttaget utan ska först få sin ström<br />
omvandlad i en transformator. Bredbandsroutrar,<br />
är egentligen engångsproblem. Först och främst<br />
kan inte alla kastruller användas. De måste vara<br />
magnetiska för att fungera. Aluminium går självklart<br />
bort, glas och många rostfria kastruller<br />
likaså. Enklast är at kolla med en magnet och se<br />
om uppsättningen i köket fungerar.<br />
Den andra nackdelen är priset. Räkna med<br />
att du får betala en slant extra för en induktionshäll.<br />
Men har du väl köpt kastrullerna, stekpannan<br />
och spisen. Ja, då har du en spis som både<br />
snabbar upp matlagandet och är spar energi.<br />
Bra för dig och bra för miljön.
datorhögtalare, halogenlampor, trådlösa telefoner<br />
och skrivare är några exempel. det lömska med<br />
transformatorer är att de konstant drar ström –<br />
även om lampan är släckt eller apparaten bortkopplad.<br />
En tumregel, men ingen absolut sanning, är att<br />
ju billigare elektronikpryl desto sämre och mer<br />
strömslukande transformator. köpa billigt kan<br />
alltså bli dyrt på mer än ett sätt.<br />
Det här kan du göra. att ha en hobby kostar.<br />
Gillar du film, musik, spela spel eller att alltid ha<br />
perfekt tempererat vin till hands så får du räkna<br />
med att det kostar en slant. Men de onödiga utgifterna,<br />
strömläckaget, är både lönsamt och miljövänligt<br />
att göra något åt.<br />
– det kostar att leva. Men vad man ska försöka<br />
undvika är apparater som står på utan att användas,<br />
till exempel att tv:n står på i vardagsrummet<br />
medan du själv står i köket. Vill man vara<br />
säker på var strömläckaget finns, är det klokt att<br />
köpa en energimätare som kostar runt en hundralapp<br />
och koppla till olika apparater. Jag tror<br />
att många blir förvånade över hur mycket ström<br />
som bara försvinner. Exempelvis drar en Playstation<br />
3-konsol hela 130 W i stand-byläge, uppger<br />
andreas andersson.<br />
Glödlampan är snart historia.<br />
Vad ska jag välja istället?<br />
I december 2008 togs ett beslut av EU:s expertkommitté<br />
för ekodesign att den vanliga, gamla<br />
glödlampan är energimässigt otidsenlig och ska<br />
fasas ut. Redan 1 september 2009 förbjuds alla<br />
matta glödlampor och de klara 100 W lamporna.<br />
I september 2012 ska alla glödlampor vara<br />
borta från marknaden.<br />
Själv tycker jag inte att det är en dag för tidigt.<br />
Beräkningar visar att en fjärdedel av all elanvändning<br />
går åt till belysning. På marknaden finns<br />
idag betydligt energieffektivare och mer långlivade<br />
produkter som enligt beräkningar kan halvera<br />
energibehovet med hälften.<br />
Lågenergilampan, som egentligen är ett litet<br />
lysrör, är energieffektiv men har en stor nackdel.<br />
Den innehåller kvicksilver och får inte kastas i<br />
soporna utan ska lämnas till en återvinningssta-<br />
Hela världens radio<br />
i en liten låda.<br />
Kombinera ihop tre digitala tjänster och få<br />
en Internetradio på köpet. Det är bredbandsleverantören<br />
Lunets erbjudande till alla<br />
kunder som väljer bredband, tv och telefoni.<br />
<strong>Luleå</strong> <strong>Energi</strong> April 2009 | 11<br />
Är du riktigt gammal kommer du nog ihåg rörradioapparaterna med sin mystiskt fluorescerande<br />
bakgrundsbelysning och visslande och tjutande när man sökte utländska kanaler på AM-bandet.<br />
Idag har den tekniska och digitala utvecklingen krympt världen till ett lätthanterligt format som<br />
når dig överallt. Nu surfar du, hämtar mail, ringer samtal och tittar på tv genom samma internetuppkoppling.<br />
Och så lyssnar du på radio förstås.<br />
– Just nu har vi en kampanj där alla kunder som tecknar ett paketavtal med bredband, tv och telefoni<br />
får en läcker internetradio, värd 1295:-, på köpet, säger Lunets säljansvarige Jörgen Furberg.<br />
Det förmånliga paketavtalet ger dig ett grundutbud för tv, en digital telefon (som fungerar på<br />
precis samma sätt som en vanlig) och en bastjänst för internet så du exempelvis kan surfa, chatta<br />
och hämta mail. Alltihop från 281 kronor i månaden.<br />
– Givetvis går det att skräddarsy sin egen lösning med fler tv-kanaler och högre hastighet på bredbandet.<br />
Vi står ju för digital allemansrätt och valfrihet på nätet, säger Jörgen Furberg.<br />
Den lilla behändiga Internetradion fungerar trådlöst över ditt nätverk hemma, har klocka och larm<br />
och kan även spela låtar från din dator. Läs mer och beställ nu på www.lunet.se<br />
tion. Kvicksilver är ett mycket giftigt grundämne<br />
na är att de ännu inte i någon större utsträckning<br />
tillverkas i de traditionella skruvsocklarna<br />
E27 (stor sockel) och E14 (liten sockel). Däremot<br />
är de vanliga i den nya G-sockeln som används<br />
till exempelvis halogenlampor.<br />
Kanske är det så att vi får anledning att byta ut<br />
våra föråldrade armaturer och ersätta dem med<br />
nya, eller också kommer marknaden att erbjuda<br />
och om lampan går sönder när den är varm bil- fler alternativ. Personligen tror jag på en kombidas<br />
kvicksilverångor och rummet måste utrymnation av både och.<br />
mas och vädras.<br />
Men varför följa tidsplanen från EU:s politiker<br />
Bättre ur energisynpunkt och utan giftiga delar och kasta sista glödlampan först 2012? Börja re-<br />
är istället LED-lamporna som blir allt vanligare. dan nu se över dina armaturer hemma och byt<br />
Power-LED tekniken utvecklas i rasande takt och till energisnålare, giftfri LED om du kan. Det tjä-<br />
framtiden är hisnande: extremt lång livslängd, upp<br />
emot 50 000 timnar<br />
både du och naturen på.<br />
mar brinntid, ytterligt<br />
energisnål<br />
Fakta glödlampor<br />
samt fullt ljusflö- 1 september 2009: Förbud mot alla matta glödlampor och klara 100 W lampor.<br />
de direkt du slår 1 september 2010: Förbud mot klara 75 W lampor.<br />
på strömbryta- 1 september 2011: Förbud mot klara 60 W lampor.<br />
ren. Det som i 1 september 2012: Förbud mot klara 40, 25 och 15 W lampor.<br />
dagsläget talar 1 september 2013: Skärpta krav på prestanda för lågenergilampor och LED-lampor.<br />
mot LED-lampor- 1 september 2016: Skärpta krav på halogenlampor.
Var inte<br />
inaktiv.<br />
Bli inter-<br />
aktiv!<br />
Vi utvecklar tjänsten ”Mina Sidor” för att du ska få bättre service.<br />
Genom att du uppdaterar dina kunduppgifter kan vi lättare nå dig<br />
med viktig information, exempelvis brott på elnätet.<br />
Uppdatera dina kunduppgifter på nätet och vinn biljetter till<br />
valfritt arrangemang på Kulturens Hus under 2009!<br />
Gör så här: gå in på www.luleaenergi.se och klicka dig in på ”Mina Sidor”. Du loggar in<br />
med ditt kundnummer (som du hittar på fakturan) och ditt personnummer. Kontrollera<br />
dina uppgifter och komplettera med mejladress och mobilnummer.<br />
Skicka sedan ditt bästa energispartips till minasidor@luleaenergi.se. Det bästa spartipset<br />
belönas med Folke Enevis energispardiplom och två biljetter till valfritt arrangemang på<br />
Kulturens Hus under 2009!<br />
0920-26 44 00. www.luleaenergi.se<br />
vinter. Foto: Anders Alm, m fl. 09-0164