You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
a04s 2011-02-17<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong>T<br />
Helsingborgs<br />
stadd<br />
Modellering<br />
avv<br />
åtgärder i övre Råånn<br />
Uppdraagsnummer<br />
12220076000<br />
Utvärrdering<br />
av rennsningsaltern<br />
nativ<br />
Malmöö<br />
2011-10-18<br />
Swecco<br />
Environmment<br />
AB<br />
Malmöö<br />
Kust och Vaattendrag<br />
Björnn<br />
Almström<br />
Swecco<br />
Hans Michelsensgatan 2<br />
Box 286,<br />
201 22 Malmöö<br />
Telefoon<br />
040-16 70 00<br />
Telefaax<br />
040-15 43 47<br />
www.ssweco.se<br />
BJAM<br />
Sweco Enviroonment<br />
AB<br />
Org.nr 556346-0327<br />
säte Stockholmm<br />
Ingår i Sweco-kkoncernen<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
Gra anskare<br />
Olo of Persson<br />
Björn Almström<br />
Civilingenjör<br />
Telefon<br />
direkt 040-16 722<br />
71<br />
Mobil 070-227 0 53 92<br />
bjorn.a almstrom@sweco.sse<br />
1 (25)
a04s 2011-02-17<br />
INNNEHÅLLSSFÖRTE<br />
ECKNINGG<br />
1<br />
1.1<br />
1.2<br />
1.3<br />
2<br />
3<br />
3.1<br />
3.2<br />
3.3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
6.1<br />
6.2<br />
6.3<br />
7<br />
8<br />
9<br />
Inledning<br />
Syfte<br />
Dikesförrättnning<br />
Beskrivning av Råån<br />
Hydrologi<br />
Översvämningsmodell<br />
Underlag<br />
Antagandenn<br />
Modelluppsäättningar<br />
Modelleradde<br />
scenarier<br />
Validering av översvä ämningsmoddell<br />
Resultat<br />
Vattennivåer<br />
Rensningsefffekt<br />
Magasinerinng<br />
Diskussion<br />
och slutsa atser<br />
Rekommendationer<br />
Referenseer<br />
Bilaga 1<br />
Bilaga 2<br />
Bilaga 3<br />
Bilaga 4<br />
Bilaga 5<br />
2 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
- Tvärsek ktioner enligtt<br />
dikesförrätt tningen<br />
- Anvisningar<br />
för anppassad<br />
rensn ning<br />
- Översvämningskarttor<br />
för nuvara ande förhålla ande i Råån<br />
- Effekter<br />
av åtgärderr<br />
vid 3-årsflö öde<br />
- Effekter<br />
av åtgärderr<br />
vid 10-årsflöde<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx<br />
3<br />
3<br />
3<br />
4<br />
6<br />
9<br />
9<br />
12<br />
12<br />
13<br />
14<br />
16<br />
16<br />
18<br />
21<br />
22<br />
24<br />
25
a04s 2011-02-17<br />
1<br />
1.1<br />
1.2<br />
BJAM<br />
Inledningg<br />
De övre deelarna<br />
av Råå ån är idag i sstort<br />
behov av a rensning. Vissa V sträckoor<br />
är i stort sett s<br />
helt igenvuxna<br />
och bete eshagarna vid<br />
sidan om Råån har blivit<br />
svårare aatt<br />
nyttja på grund g<br />
av översväämningar.<br />
Un nder senare ttid<br />
har även ån å svämmat över, med pproblem<br />
för både b<br />
samhälle ooch<br />
odlingsmark<br />
som följdd.<br />
Dikningsfö öretaget för de d övre delarrna<br />
av ån har<br />
börjat diskuutera<br />
en traditionell<br />
rensnning<br />
av ån. Vid V en traditio onell rensning<br />
rensas vat tten-<br />
draget medd<br />
grävmaskin n ner till hårddgjord<br />
botten.<br />
Nackdelen med denna typ av rensn ning<br />
är att kostnnaderna<br />
för en e sådan rennsning<br />
är hög g och att de naturvärden<br />
n<br />
som finns i ån å<br />
riskerar att skadas. Dikesföretagetss<br />
representan nter är medv vetna om dettta<br />
och är öpp pna<br />
för alternativa<br />
rensningsmetoder.<br />
Emellertid<br />
finn ns det en osä äkerhet om eeffektiviteten<br />
av<br />
de olika rennsningsaltern<br />
nativen och RRååns<br />
vatten ndragsförbun nd vill därför göra en stud die av<br />
problemen i Råån för att<br />
kunna beddöma<br />
olika al lternativ till re ensning.<br />
Syfte<br />
Sweco har på uppdrag av Helsingbborgs<br />
Stad up pprättat en detaljerad<br />
hyddraulisk<br />
mod dell<br />
över Råån från ca 2 km m uppströms Tågarp ner till t ca 1 km nedströms<br />
Bäälteberga<br />
(Figur<br />
1.1). Syftett<br />
med modell len har varit att utreda ef ffekterna av olika o rensninngsmetoder<br />
och o<br />
kartlägga ööversvämning<br />
gsutbredninggen<br />
vid vanlig gt förekomm mande högflödden.<br />
Figur 1.1<br />
Dikesförräättning<br />
Vid förra seekelskiftet<br />
ge enomfördes dde<br />
första dikningarna<br />
av Råån eftersoom<br />
man ville e fri-<br />
göra potentiell<br />
åkermar rk. Åns slingrrande<br />
väg gjo orde det des ssutom svåraare<br />
att anlägg ga fält<br />
i raka linjerr.<br />
Inom projektområdet<br />
finnns<br />
två dikningsföretag,<br />
ett e uppströmms<br />
Tågarpsbr ron<br />
och ett neddströms.<br />
Dikn ningsförrättningen<br />
uppstr röms Tågarpsbron<br />
gavs llaga<br />
kraft 1904<br />
och den needströms<br />
189 96. Förrättninngarna<br />
inneb bar att Rååns s åfåra rätades<br />
ut och<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Rååns av vrinningssystemm<br />
med projek ktområdet mark kerat med röttt.<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
3 (25)
a04s 2011-02-17<br />
1.3<br />
avbördninggskapaciteten<br />
n för ån ökadde.<br />
För diknin<br />
dimensioneerande<br />
maxk kapaciteten 33,5<br />
m<br />
bron har deen<br />
dimension nerande max<br />
arpsbron till<br />
ett avstånd d på 18474 m<br />
Notera att ssträckan<br />
läng gst nedström<br />
lägna. Det högsta dime ensionerande<br />
ett flöde meed<br />
en återko omsttid på 1,5<br />
3 ngsföretaget<br />
/s (0,8 l/s per hekta<br />
xkapaciteten 4,35 m<br />
m från havet<br />
ms har betydl<br />
e flödet på st<br />
5 år.<br />
3 t uppströms b<br />
ar) och företa<br />
/s (0 0,6 l/s per he<br />
och därefter 2,17 m<br />
ligt lägre kap<br />
träckan neds<br />
3 bron har den n<br />
aget nedströms<br />
ektar) från Tå åg-<br />
/s (00,3<br />
l/s per he ektar).<br />
pacitet än de uppströms be- b<br />
ströms Tågarrpsbron<br />
mots svarar<br />
I dikesförräättningen<br />
ang ges typsektiooner<br />
utmed vattendraget,<br />
v<br />
som är refeererade<br />
till fix x-<br />
punkter. Reensningar<br />
sk ka utföras enligt<br />
dikningsf förrättningen n och fixpunkkterna<br />
var tän nkta<br />
att säkerstäälla<br />
att botten nnivån inte ööverskreds<br />
vid<br />
dikningar. Om ån inte dikades till den d<br />
ansatta nivvån<br />
missgynn nades markäägarna<br />
i dikningsföretaget<br />
och fokus vvar<br />
därför på å att<br />
bottennivånn<br />
inte fick överskridas.<br />
Numera<br />
är det<br />
andra norm mer som gälleer<br />
och situati ionen<br />
är nu omväänd.<br />
På grund<br />
av dikningeens<br />
negativa a konsekvens ser för naturm rmiljön i vatte en-<br />
draget är fookus<br />
nu snar rare på att boottennivån<br />
in nte får unders skridas.<br />
Förrättningssektionerna<br />
a och bottennnivån<br />
i förrät ttningen ska vara refereraade<br />
till fixpun nkter<br />
utmed vatteendraget.<br />
På å så sätt säkeerställs<br />
att fö örrättningen efterföljs. e Emmellertid<br />
finns s inga<br />
uppgifter om<br />
fixpunkter rnas lokaliserring<br />
i förrättn ningsdokume enten, inte heeller<br />
finns det<br />
i dik-<br />
ningsföretaaget<br />
någon kännedom<br />
omm<br />
fixpunktern na. I Bilaga 1 redovisas eett<br />
försök till att a<br />
enligt två aalternativa<br />
me etoder höjdreeferera<br />
de tv värsektioner som s fastställlts<br />
i förrättnin ngen<br />
nedströms Tågarpsbron n. Osäkerhetten<br />
i att höjdreferera<br />
förrä ättningens seektioner<br />
enligt<br />
dessa metooder<br />
bedöms s som stor.<br />
Beskrivninng<br />
av Råån<br />
Råån är ettt<br />
av Sveriges s minsta huv<br />
meandrar i en djup dalg gång och är o<br />
station i Rååån<br />
benämnd d 2127 Brödd<br />
Medelflödeet<br />
vid mynningen<br />
är ca 1,7<br />
uppmätt avv<br />
SMHI, är 33 3 m<br />
bottenlutninngen<br />
på ån ä<br />
1,6:1 000 innnebär<br />
att på<br />
jektområdeet<br />
är som bra<br />
000, medan<br />
nedströms<br />
3 vudavrinnings<br />
omgiven av<br />
debacken, so<br />
7 m<br />
/s (obse<br />
är 1,6:1 000,<br />
å 1 000 m fa<br />
antast uppströ<br />
s Tågarpsbro<br />
3 sområde med<br />
en area avv<br />
193 km<br />
i huvudsak betesmark. b D<br />
om är beläge en nedström<br />
/s för pe erioden 1973 3 till 2010 och<br />
erverades i de ecember 198 85). Den gen<br />
men variera ar utmed vatt tendraget (en<br />
aller ån 1,6 m i höjdled). Bottenlutning<br />
B<br />
röms Tågarps s samhälle. Här H är botten<br />
on är bottenlu utningen end dast 0,7:1 000<br />
2 . Ån<br />
Det finns en SMHI- S<br />
s Grantofta.<br />
h högsta flöd de,<br />
nomsnittliga<br />
n lutning på<br />
gen i själva pro- p<br />
nlutningen 3, ,2:1<br />
0.<br />
Se Figur 1. .2 för en översiktlig<br />
orientteringskarta<br />
över projekto området.<br />
4 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx
a04s 2011-02-17<br />
BJAM<br />
Figur 1.2<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Översiktlig g karta över pprojektområdet<br />
t. Siffrorna i de vita textrutorna indikerar<br />
avståndet t till Rååns myynning.<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
5 (25)
a04s 2011-02-17<br />
2<br />
Hydrologi<br />
Rååns huvudavrinnings<br />
sområde harr<br />
en area av 193 km<br />
avrinningsoområden<br />
(Fig gur 2.1).<br />
2 och är uppdelat t i flera mindr re del-<br />
Figur 2.1<br />
SMHI har een<br />
flödesstation<br />
i ån nedsströms<br />
Ganto ofta, benämn<br />
Stationen hhar<br />
ett avrinn ningsområdee<br />
på ca 156 km k<br />
avrinningsoområde.<br />
Stat tionen har mätdata<br />
från 1<br />
varande avvbördningsku<br />
urvan uppdatteras<br />
för stat<br />
från stationnen<br />
är därme ed osäker tillss<br />
uppdaterin<br />
2 nd 2127 Brödddebacken.<br />
, vilket mo otsvarar 80% % av Rååns totala t<br />
1973 och fram måt. Emellerrtid<br />
ska den nu- n<br />
tionen (Ragg ge, 2011) ochh<br />
nyare flöde esdata<br />
gen skett.<br />
Avbördninggskurvan<br />
anv vänds för att vid givna va attennivåer beräkna<br />
flödeet<br />
i stationen. . Kur-<br />
van tas framm<br />
genom att t flödet mäts manuellt vid d ett antal olik ka tillfällen mmed<br />
varierand de<br />
vattennivåeer.<br />
Därefter anpassas a en avbördnings skurva till mä ätningarna. TTack<br />
vare av vbörd-<br />
ningskurvaan<br />
behöver man m sedan baara<br />
mäta vattennivån<br />
för att bestämmma<br />
flödet vid<br />
stationen. FFör<br />
att få en tillförlitlig avbbördningskurva<br />
måste flö ödesmätninggar<br />
göras för alla<br />
typer av flööden,<br />
både höga<br />
och lågaa.<br />
Att man vill<br />
pricka in så å varierande e flöden som<br />
6 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Delavrinningsområden<br />
och area för delavrinningso<br />
d<br />
områden i Rååån.<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx
a04s 2011-02-17<br />
BJAM<br />
möjligt är föör<br />
att åns avbördningskaapacitet<br />
kan variera v kraftig gt beroende på vattenniv vån.<br />
Det är aldriig<br />
ett linjärt samband s meellan<br />
vattennivå<br />
och flöde.<br />
Ibland kan man till och med<br />
behöva anvvända<br />
sig av v flera avbörddningskurvor<br />
r, giltiga för olika o vattenniivåer,<br />
för att korrekt<br />
kunna beräkna flöd det. Då SMHHI<br />
själva har sett s behovet av att uppdaatera<br />
avbörd-<br />
ningskurvaan<br />
för statione en Bröddebaacken<br />
får nya are flödesdat ta från statioonen<br />
anses som s<br />
osäkra.<br />
SMHI har ääven<br />
en hydr rologisk mod<br />
kallad HYPPE.<br />
Denna modell<br />
skulle k<br />
flöden, speeciellt<br />
i delavr rinningsområ<br />
modellen i Råån finns för f perioden<br />
ensen mellan<br />
simulerad de flöden och<br />
generellt mmed<br />
ca 2% fö ör perioden 1<br />
ulerad och observerat. Eftersom HY<br />
2007 och aatt<br />
det är känt<br />
att SMHI sk<br />
observeradde<br />
flödet i sta ationen Brödd<br />
2007. Vidare<br />
ses det at tt flödestoppa<br />
det högsta uppmätta flö ödet av SMH<br />
samma dagg<br />
bara gener rar 11,4 m<br />
modellen, uutan<br />
alla flöd<br />
som högst olämpligt att<br />
modellen.<br />
3 dell som täck<br />
kunna använ<br />
åden där upp<br />
1990 till 201<br />
h uppmätta f<br />
990 till 2007<br />
YPE-modelle<br />
ka uppdatera<br />
debacken un<br />
arna undersk<br />
HI 31,03 m<br />
/s<br />
destoppar un<br />
t utföra en fre<br />
3 er alla Sverig ges delavrinnningsområde<br />
en,<br />
ndas som ett t komplemennt<br />
till uppmätt ta<br />
pgifter om flö öden saknas. . Data från HYPE- H<br />
0. En analys s av den ackuumulerade<br />
differ<br />
flöden visar att a HYPE öveerskattar<br />
flöd det<br />
7, efter 2007 ökar skillnadden<br />
mellan sim<br />
en håller sig relativt r stabill<br />
runt 2% fram m till<br />
a avbördning gskurvan är sslutsatsen<br />
at tt det<br />
nderskattas av a stationen från och med<br />
kattas av HY YPE-modellenn.<br />
För period den är<br />
/s s (2007-07-06 6) medan HYYPE-modelle<br />
en för<br />
s. Det är inte bara denna flödestopp ssom<br />
missas av a<br />
derskattas kraftigt k av mo odellen. Därföör<br />
bedöms det d<br />
ekvensanaly ys på simuler rade flöden frrån<br />
HYPE-<br />
Trots att obbserverade<br />
fl löden bedömmts<br />
som unde erskattade ef fter 2006 anvvänds<br />
ändå års-<br />
maxima fråån<br />
2007 till 20 010 i frekvennsanalysen<br />
av a Rååns flöd de. Anledningen<br />
är att<br />
extrema flööden<br />
(såsom flödestoppeen<br />
i juli 2007) ) är ovanliga och viktiga fför<br />
att frekvens<br />
analysen innte<br />
ska unde erskatta flödeena<br />
för de hö ögre återkomsttiderna.<br />
Totalt ingårr<br />
38 årsmaxima<br />
i analyseen<br />
vilket mots svarar period den 1974 till 2010. 1973 har<br />
utelämnatss<br />
från analyse en eftersom mätserien in nte startar för rrän den 17 mmaj<br />
1973 och<br />
där-<br />
med finns ddet<br />
risk att hö ögsta flödet 1973 inträffa ade innan mä ätningarna sttartade.<br />
Resultatet från frekvens sanalysen reedovisas<br />
i Ta abell 2.1.<br />
Tabell 2.1<br />
Observeradde<br />
flöden i st tationen Bröd<br />
dagar med flöden högre e än 10 m<br />
Råån motssvarande<br />
den<br />
kapitel 5) i mars 2007. A<br />
3 ddebacken har h även ana<br />
/ss<br />
(Figur 2.3). Vid 10 m<br />
n översvämning<br />
som dok<br />
Antalet dagaar<br />
med flöde<br />
3 /s<br />
kumenterade<br />
över 10 m 3 alyserats avsseende<br />
antale et<br />
uppstår öveersvämningar<br />
r i<br />
s av Helsinggborgs<br />
Stad (se (<br />
/s s kan såledees<br />
likställas med<br />
m<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Flöden vid v Bröddebaacken<br />
för olik ka återkomstt tider.<br />
Återkomsttid<br />
3 år<br />
10 år<br />
25 år<br />
50 år<br />
100 år<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
Flöde [m 3<br />
/s] Avrin nning [l/s,ha]<br />
19<br />
1.2<br />
26<br />
1.7<br />
30<br />
1.9<br />
33<br />
2.1<br />
37<br />
2.4<br />
7 (25)
a04s 2011-02-17<br />
antal översvämningsdagar. Under perioden 1973 till<br />
2010 inträffar översvämningar under ca 2% av tiden.<br />
Flest översvämningar inträffar under månaderna december<br />
till mars. Under sommarhalvåret är översvämningar<br />
relativt ovanliga, till exempel är översvämningen<br />
som inträffade i juli 2007 tämligen unikt då man<br />
måste gå tillbaka till 1991 (18 m 3 /s) för att finna ett<br />
större flöde sommartid och därefter 1980. Översvämningar<br />
i Råån är alltså mer beroende av en längre<br />
regnperiod än av enstaka kraftiga regn. Det beror på<br />
att när markerna är mättade med vatten är alla natur-<br />
liga fördröjningsmagasin fulla och nederbörd generar flöde direkt. I ett avrinningsområde<br />
där hårdgjorda ytor är dominerande är det tvärtom. I sådana avrinningsområden inträffar<br />
översvämningar framförallt vid kraftiga enstaka regn. I Råån är jordbruksmark dominerande<br />
och tätorter står endast för en mindre del av den totala markanvändningen (Figur<br />
2.2).<br />
antal dagar med flöde högre än 10 m 3 /s<br />
8 (25)<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Okt Nov Dec Jan Feb Mar Apr Maj Jun Jul Aug Sep<br />
Figur 2.3 Antalet dagar under åren 1973 till 2010 med observerade flöden över 10 m 3 /s .<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2 01 1 - 10- 10 A R B ET S M A T ER I AL<br />
MODELLERING AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
RÅÅN<br />
BJAM p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\ra111011.docx<br />
Figur 2.2 Markanvändning i Råån<br />
avrinningsområde (LST, 2011)
a04s 2011-02-17<br />
3<br />
3.1<br />
BJAM<br />
Översvämmningsmod<br />
dell<br />
Vattennivåeer<br />
simuleras med en hyddraulisk<br />
mode ell som utifrå ån givet flödee<br />
och geometri<br />
beräknar vaattennivåer.<br />
I föreliggandde<br />
studie har r programmet<br />
MIKE 11 annvänts<br />
som<br />
hydraulisk modell. Det är ä en 1-dimeensionell<br />
mod dell baserad på Saint Veenant-ekvatio<br />
on-<br />
erna. MIKEE<br />
11 används s världen öveer<br />
och har go odkänts som verktyg för hhydrauliska<br />
beräkningaar<br />
av myndigheter<br />
i ett anntal<br />
länder, däribland<br />
USA A.<br />
Underlag<br />
Detaljeringsgraden<br />
av en e hydrauliskk<br />
modell bes stäms utifrån hur noggrannna<br />
indata<br />
beskrivs i mmodellen.<br />
Fra amförallt gälller<br />
det flödes sindata och vattendragets<br />
v<br />
s geometri.<br />
Flödesindaata<br />
har diskut terats i kapiteel<br />
2 och tas därför d inte up pp ytterligaree<br />
i detta kapitel.<br />
Vattendraggets<br />
geometr ri i modellen ddefinieras<br />
ge enom tvärsek ktioner, som ska både<br />
beskriva sjäälva<br />
vattendragets<br />
åfåra och flodplan net. Med flodplan<br />
menas den yta som m<br />
normalt intee<br />
är ställt und der vatten, mmen<br />
som und der höga flöd den översvämmmas.<br />
Flodplanet har beskrivit ts genom Laantmäteriets<br />
laserscannad<br />
l<br />
de höjdmodeell<br />
över Skån ne<br />
(Figur 3.1). . Upplösningen<br />
på höjdmmodellen<br />
är 2x2<br />
m och har<br />
en detaljeri ringsgrad av +/- 50<br />
cm. En jämmförelse<br />
mella an höjdmodeellen<br />
och de manuellt inm mätta punkterrna<br />
visar på en<br />
noggrannhet<br />
bättre än +/-10 cm.<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
9 (25)
a04s 2011-02-17<br />
Figur 3.1<br />
10 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Lantmäter riets höjdmoddell<br />
av projektområdet.<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx
a04s 2011-02-17<br />
BJAM<br />
Höjdmodellen<br />
inkludera ar bara landoområden<br />
och h innehåller in nte information<br />
om hur va attendraget<br />
ser ut under vatt tnet. Åfåran har därför blivit<br />
inmätt me ed en högpreecisions-GPS<br />
med noggrrannheten<br />
+/-<br />
5 cm. Totallt<br />
inmättes ca a 110 tvärsektioner<br />
undeer<br />
våren 2011 1 av<br />
personal fråån<br />
SWECO och Helsingbborgs<br />
Stad. Avståndet A mellan<br />
tvärsekktionerna<br />
var rierar<br />
för att korreekt<br />
beskriva åfårans förändringar,<br />
det t vill säga i partier<br />
där åfåårans<br />
geome etri<br />
förändras äär<br />
det tätare mellan tvärssektionerna<br />
jä ämfört med partier p där vaattendraget<br />
är ä uni-<br />
formt. Antaalet<br />
inmätta punkter p i resppektive<br />
tvärsektion<br />
är inte e heller konsstant,<br />
utan an ntalet<br />
är kopplat ttill<br />
hur många<br />
punkter soom<br />
behövs fö ör att korrekt beskriva geoometrin.<br />
För varje<br />
punkt har tvvå<br />
höjder mä ätts in. En puunkt<br />
vid nuva arande botten n och en punnkt<br />
som mots svarar<br />
den botten som en trad ditionell rensnning<br />
hade me edfört. Den sistnämnda s ppunkten<br />
togs s fram<br />
genom att ttrycka<br />
ner mätstången<br />
tilll<br />
fast botten. . Enligt erfare enhet är denn<br />
gängse pra axisen<br />
att rensningg<br />
sker ner till<br />
fast botten. Länsstyrelsen,<br />
tillika tills synsmyndighhet<br />
för rensni ingar,<br />
kräver emeellertid<br />
att ren nsning sker eenligt<br />
dikesfö örrättningens s fastställda bbottennivåer.<br />
Den manue<br />
och utgör e<br />
MSB 1 ella inmätningen<br />
har begränsats<br />
till området<br />
som är aktuellt föör<br />
dikesrensn ning<br />
en sträcka av v ca 8 km (Fiigur<br />
3.2). Fö ör resterande e sträcka har r tvärsektione er från<br />
:s öveersiktliga<br />
öve ersvämningssmodell<br />
anvä änts för att ko omplettera dee<br />
manuella<br />
mätningarnna.<br />
Figur 3.2<br />
1 Myndighe<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
De gula punkterna p visaar<br />
lägen för de inmätta tvärsektionerna.<br />
eten för samh hällsskydd occh<br />
beredskap<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
11 (25)
a04s 2011-02-17<br />
3.2<br />
3.3<br />
Antagandeen<br />
Modelleringg<br />
av vattendr rag förutsätteer<br />
ett antal olika o antaganden<br />
om vatteendragets<br />
eg gen-<br />
skaper, såssom<br />
randvillk kor, råhet av vattendrage et, etcetera.<br />
Den hydrauuliska<br />
modellen<br />
behöver randvillkor i början och slutet s av moddellen<br />
för att<br />
kunna utförra<br />
simulering gar. Som upppströms<br />
rand dvillkor har flö ödet från upppströms<br />
avrin<br />
ningsområdden<br />
använts.<br />
Nedströms har havets medelvattenn<br />
m nivå satts soom<br />
randvillko or.<br />
Havet påveerkar<br />
emeller rtid inte det aaktuella<br />
områ ådet eftersom m det ligger mmellan<br />
19 oc ch 30<br />
m över havvet.<br />
Råheten i vvattendraget,<br />
det vill sägaa<br />
hur trögt de et är för vattn net att strömma,<br />
bestäms s<br />
normalt genom<br />
kalibrer ring av modeellen<br />
gentemo ot flödesstationer<br />
i vattenndraget.<br />
I Rå åån<br />
finns bara een<br />
flödesstat tion, som liggger<br />
relativt lå ångt nedström ms i ån vid BBröddebäcke<br />
en och<br />
täcker in caa<br />
80% av Rå ååns totala avvrinningsområde.<br />
Denna nedströms ddel<br />
i modelle en är<br />
bara beskriven<br />
i modell len utifrån MSB:s<br />
översik ktliga modell och beroendde<br />
på den sto ora<br />
osäkerheteen<br />
i MSB:s tv värsektioner äär<br />
det ej men ningsfullt utfö öra en kvalitaativ<br />
kalibrerin ng av<br />
modellen vvid<br />
denna sta ation. För en sådan kalibr rering skulle det krävas een<br />
manuell in nmät-<br />
ning av Råån<br />
uppström ms och nedstrröms<br />
Brödde ebackens flöd desstation. Isstället<br />
har er rfar<br />
enhet från kalibreringar r av modellerr<br />
för liknande e vattendrags ssystem i Skkåne<br />
inhämta ats,<br />
såsom Vramsån,<br />
Vegeån<br />
och Höje å. För samtl liga har råheten<br />
varit unggefär<br />
densam mma<br />
och de tre vvattendragen<br />
n liknar Råånn<br />
i den bemä ärkelsen att åfåran å är relaativt<br />
smal och<br />
att<br />
vegetation är riklig i åfå åran. Utifrån ddessa<br />
tre va attendrag har r Rååns råheet<br />
i modellen satts<br />
till Manningg<br />
18. Mannin ngs tal beskriiver<br />
råheten, det vill säga a flödesmotsttåndet,<br />
men ska i<br />
MIKE 11 sees<br />
som en modelleringsp<br />
m parameter. För<br />
de modell luppsättningaarna<br />
som<br />
beskriver ååfåran<br />
efter re ensning har Mannings ta al höjts till 20 för att beskrriva<br />
vattendraget<br />
utan vegetaation.<br />
Modellupppsättningar<br />
Metodiken som använts s i studien ärr<br />
att utgå från n den hydrau uliska modellleringen<br />
och göra<br />
ändringar i modellen för<br />
att simuleraa<br />
de olika rensningsåtgärderna.<br />
Därföör<br />
har fyra olika<br />
modelluppssättningar<br />
an nvänts.<br />
Modell<br />
som besk kriver de nuvvarande<br />
förhå ållandena, med m orensadee<br />
sektioner och o<br />
vegeetation<br />
inklud derad.<br />
Modell<br />
som besk kriver vattenddraget<br />
efter en e traditionel ll rensning gjjord<br />
ner till fa ast<br />
botteen<br />
och där ve egetationen äär<br />
avlägsnad d.<br />
Utifråån<br />
anvisning gar från Helsiingborgs<br />
Sta ad (Bilaga 2) har en modeell<br />
som besk kriver<br />
vatteendraget<br />
efte er en anpasssad<br />
rensning gjort. Botten nnivån har intte<br />
ändrats, utan u<br />
alla äändringar<br />
ha ar gjorts ovannför<br />
medelva attenytan.<br />
Modell<br />
som besk kriver den annpassade<br />
ren nsningen kom mbinerat medd<br />
en sänknin ng av<br />
botteennivån<br />
till fa ast botten meellan<br />
Tågarps sbron och br ron vid Glugggstorp<br />
(första a bron<br />
nedsströms<br />
Tågar rpsbron).<br />
Den sistnämnda<br />
modelluppsättninggen<br />
tillkom un nder uppdrag gets utförandde<br />
för att utre eda<br />
kombinatioonen<br />
av en an npassad rensning<br />
och en n traditionell rensning för r en kortare<br />
sträcka.<br />
12 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx
a04s 2011-02-17<br />
4<br />
BJAM<br />
Modelleraade<br />
scenar rier<br />
För varje mmodelluppsättning<br />
har tre flöden simulerats;<br />
3-årsf<br />
årsflöde (Tabell<br />
4.1), so om kan ses i Tabell 4.1 är ä flödet störr<br />
början. Dett<br />
beror på att t ett allt större re område av vbördas läng<br />
tiderna för flödena har valts v för att uutvärdera<br />
effekterna<br />
av re<br />
högflöden. Respektive flöde har anppassats<br />
till en e hydrograf<br />
grafen för ddet<br />
högsta ob bserverade fflödet<br />
vid Brö<br />
2<br />
flöde, 10-årssflöde<br />
och 25 5-<br />
re i slutet av modellen än n i<br />
re ner i modeellen.<br />
Återko omst-<br />
ensning vid rrelativt<br />
frekve enta<br />
2<br />
som till formmen<br />
liknar hy ydro-<br />
öddebacken.<br />
Tabell 4.1<br />
Dessutom har modellen n som beskriiver<br />
nuvarande<br />
förhålland den körts förr<br />
flödet under<br />
perioden 266<br />
februari till 4 mars 20077,<br />
för att validera<br />
modelle en gentemot t flygfotografi ierna<br />
tagna den 2 mars 2007 7.<br />
2 Hydrograf<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Simulerade<br />
flöden i stuudien.<br />
Början av modellen<br />
Slutet av modellen m<br />
f = Beskriver r hur flödet i vattendraget t ändras med d tiden.<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
3‐års flöde<br />
7,3 m 3 /s<br />
11,3 m 3 /s<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
10‐årsflöd<br />
10,0 m 3 /<br />
15,4 m 3 e 25‐årsflööde<br />
/s 11,6 m<br />
/s / 17,8 m<br />
3 /s<br />
m 3 /s<br />
13 (25)
a04s 2011-02-17<br />
5<br />
Valideringg<br />
av översv vämningsmmodell<br />
Som tidigare<br />
nämnts ha ar det ej varitt<br />
möjligt att kalibrera k eller<br />
validera moodellen<br />
mot upp-<br />
mätta vatteennivåer<br />
på grund g av att dden<br />
detaljera ade modellen n inte sträckeer<br />
sig ända ner n till<br />
SMHI:s staation<br />
Bröddeb backen. Inomm<br />
det detaljm modellerade området o finns<br />
inga vatten nnivå-<br />
mätningar aatt<br />
tillgå.<br />
Istället har modellen va aliderats genoom<br />
vittnesmå ål från närbo<br />
grafier somm<br />
tagits av Rå åån under enn<br />
mindre öve ersvämningss<br />
främst inhäämtats<br />
från verksamma<br />
ppå<br />
den låglän nta industrito<br />
och uppgiftterna<br />
har anv vänts för en rimlighetskontroll<br />
av mod<br />
gifter steg vvattennivån<br />
upp u till asfaltten,<br />
som täck ker industrito<br />
hösten 2010<br />
(Figur 5.1) ). En osäkerhhet<br />
är att det t inte finns nå<br />
fiera observvationerna<br />
och o att flödet vid den obse erverade öve<br />
Emellertid vvisar<br />
en analys<br />
av SMHI:s<br />
flödesmätningar<br />
i Bröd<br />
under hösteen<br />
2010 (aug gusti till deceember)<br />
var 9,8 9 m 3 oende och geenom<br />
flygfoto o<br />
situation. Obbservationer<br />
har<br />
mten söder oom<br />
Tågarpsb bron<br />
dellen. Enligtt<br />
muntliga up pp-<br />
omten, vid ett tt tillfälle unde er<br />
ågra fotograffier<br />
som kan veri-<br />
ersvämningeen<br />
är okänd.<br />
ddebacken aatt<br />
högsta flöd det<br />
/s (inträ äffade 2010- 11-24).<br />
Figur 5.1<br />
I mars 20077<br />
flög Helsingborgs<br />
Stad<br />
bredningenn<br />
via flygfotog grafier. Enlig<br />
var flödet ddetta<br />
datum 10,5 1 m<br />
ungefär ett 1,5-årsflöde<br />
Råå och uppp<br />
till Tågarp<br />
för validerinng.<br />
Jämförels<br />
3 d över Råån och o dokumenterade<br />
över<br />
gt SMHI:s flöd desmätninga ar i stationen<br />
/s (daagen<br />
innan var v flödet 12, 52 m<br />
e. Rååns utbrredning<br />
kan i dessa bilde<br />
psbron, men endast bilde er över det st<br />
sen visar på en god över renstämmels<br />
3 rsvämningsu ut-<br />
n Bröddeback ken<br />
/s), vilkket<br />
motsvara ar<br />
er ses ända ffrån<br />
mynning gen i<br />
uderade omrrådet<br />
har använts<br />
se mellan verrkligheten<br />
oc ch<br />
14 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Röd linje visar den obseerverade<br />
över rsvämningsutb bredningen vidd<br />
ett tillfälle un nder<br />
hösten 20 010 (muntlig kä källa Martin Joh hansson, 2011-07-07).<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx
a04s 2011-02-17<br />
BJAM<br />
modellen (FFigur<br />
5.2), un ndantaget änngsmarken<br />
mittemot m indu ustriområdet i Tågarp. Hä är<br />
visar modeellen<br />
att mark ken ska vara översvämmad,<br />
men på fotografiet f sees<br />
inte någon n<br />
översvämnning.<br />
En sann nolik förklarinng<br />
är mindre fel i flödesm modellen och/ /eller höjd-<br />
modellen. DDet<br />
räcker med m att höjdmmodellen<br />
är 1 mm fel för att a området sska<br />
bli över-<br />
svämmat eeller<br />
inte.<br />
Figur 5.2<br />
Slutsatsen från valideringen<br />
av moddellen<br />
är att den d är tillräckligt<br />
detaljera rad och nogg grann<br />
för att kunnna<br />
användas för en jämföörelsestudie<br />
av a rensninge ens effekter, även om det<br />
varit<br />
önskvärt mmed<br />
mer kalib breringsundeerlag<br />
för höga a flöden.<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Jämförels se mellan simuulerad<br />
översvä ämning och fa aktisk översvämmning<br />
vid en vårflod v<br />
i mars 200 07. Punkt 1) fo formen och sto orleken på öve ersvämningsyt ytan stämmer<br />
överens.2 2) Kanalen meellan<br />
översväm mningsyta och åfåra är repreesenterad<br />
i<br />
modellen. . 3) Översvämmningsytan<br />
har r samma form och sträcker sig fram till<br />
grusvägen n i både verkliigheten<br />
och modellen. m<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
15 (25)
a04s 2011-02-17<br />
6<br />
6.1<br />
Resultat<br />
Vattennivååer<br />
Tre flöden har simulera ats för varje mmodelluppsättning,<br />
3-, 10 0- och 25-årssflöde,<br />
vilket<br />
resulterar i olika vattenn nivåer. Ju höögre<br />
flöde de esto högre va attennivå. Soom<br />
störst är skill- s<br />
naden melllan<br />
3- och 10 0-årsflöde caa<br />
30 cm och som s minst 7 cm medan sskillnaden<br />
mellan<br />
3- och 25-åårsflöde<br />
som störst är 40 cm och som m minst 9 cm,<br />
förutsatt attt<br />
ingen rensn ning<br />
förekommitt<br />
i vattendrag get. I trånga ooch<br />
dämman nde sektione er blir skillnadden<br />
allra stör rst,<br />
medan minnsta<br />
förändrin ngen sker vidd<br />
sektioner med m hög avbördningskappacitet.<br />
Sektio oner<br />
med hög avvbördningskapacitet<br />
är till<br />
exempel sektioner<br />
där bottenlutninggen<br />
är brant eller<br />
sektioner mmed<br />
ett brett och låglänt fflodplan<br />
som m ån kan över rsvämma. I FFigur<br />
6.1 visa as<br />
vattennivåeer<br />
för alla tre flödesscenaarierna<br />
och den d inmätta bottenprofilen<br />
b n för de nuva ar-<br />
ande förhållandena<br />
i ån n. Ett antal däämmande<br />
se ektioner har lokaliserats i Figur 6.1 ge enom<br />
att identifieera<br />
plötsliga fall f i vattennivvån.<br />
Enligt modellen m sker<br />
en dämningg<br />
vid Tågarp ps-<br />
bron, antaggligen<br />
beror dämningen d ppå<br />
att bottennivåerna<br />
vid bron är högrre<br />
än både ned n<br />
ströms ochh<br />
uppströms liggande å-bbotten.<br />
En vis ss dämning sker s även i höjd<br />
med Tåg garps<br />
reningsverkk<br />
och kan för rklaras med att denna str räcka är kraf ftigt vegeteraad<br />
med både e vass<br />
och träd/buuskar<br />
i själva a åfåran. Väggbron<br />
vid Glu uggstorp orsa akar också een<br />
dämning av a<br />
vattennivånn,<br />
vilket även n bron vid Otttarp<br />
gör. Em mellertid indik kerar modelleen<br />
att dämnin ngen<br />
vid bron i GGluggstorp<br />
dä ämmer mer ään<br />
Ottarpsbr ron. Det sista a dämmet påå<br />
sträckan är r ett<br />
”stenröse” i höjd med Bälteberga. B SSimuleringarn<br />
na visar att dämmet d orsaakar<br />
relativt större s<br />
dämning vid<br />
låga flöden n jämfört meed<br />
höga flöde en.<br />
I Bilaga 3 rredovisas<br />
öve ersvämningssutbredninge<br />
en vid nuvara ande förhållaanden<br />
i Råån för<br />
respektive flödesscenario.<br />
16 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx
a04s 2011-02-17<br />
BJAM<br />
Figur 6.1<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Vattennivåer<br />
och bottennprofil<br />
för nuva arande förhåll lande i ån. Lokalisering på karta<br />
k<br />
av avstån ndet från mynnningen<br />
kan ses s i Figur 1.2.<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
17 (25)
a04s 2011-02-17<br />
6.2<br />
Rensningsseffekt<br />
Effekten vidd<br />
rensning av<br />
ån är redovvisad<br />
som av vsänkning frå ån de simuleerade<br />
vatten-<br />
nivåerna i kkapitel<br />
6.1 (F Figur 6.3) ochh<br />
skillnaden i utbredning mellan olikaa<br />
rensnings-<br />
alternativ reedovisas<br />
i Bi ilaga 4 och BBilaga<br />
5 för fl löden motsva arande 3- occh<br />
10-års åte er-<br />
komsttid.<br />
Den sträcka<br />
där vattenn nivån sänks som mest vid<br />
en rensnin ng är sträckaan<br />
nedströms s<br />
Tågarpsbroon.<br />
Idag är denna<br />
sträckaa<br />
kraftigt veg geterad och bottennivån b hhögre<br />
än upp p-<br />
ströms parttier.<br />
Här kan en rensningg<br />
medföra en n avsänkning av vattenytaan<br />
med ca 3 dm<br />
vid de simuulerade<br />
flöde ena. Störst avvsänkning<br />
få ås då anpass sade rensninggen<br />
kombine eras<br />
med rensning<br />
av botten n ner till fast botten, meda an den anpa assade rensnningen<br />
utan<br />
bottensänkkning<br />
ger min nst effekt. Emmellertid<br />
är skillnaden<br />
end dast ca 1 dmm<br />
mellan alter<br />
nativen vid ett 3-årsflöd de och än mindre<br />
för de högre h flödena a. Tabell 6.1 visar medelav<br />
sänkningenn<br />
av de olika rensningsalternativen<br />
fö ör hela sträck kan och maxximala<br />
avsänk<br />
ningen i ennstaka<br />
tvärse ektioner.<br />
Tabell 6.1<br />
mede el max medel<br />
3‐årsflöde ‐17 cm m ‐36 cmm<br />
‐9 cm<br />
10‐årsflöde<br />
‐14 cm m ‐31 cmm<br />
‐8 cm<br />
25‐årsflöde<br />
‐13 cm m ‐28 cmm<br />
‐8 cm<br />
I Figur 6.2 visas vattenn nivåerna vid 3-årsflöde fö ör tre olika si ituationer (nuuvarande,<br />
an n-<br />
passad rennsning<br />
av vat ttendrag och anpassade rensning me ed muddring av en delsträcka)<br />
längs med den sträcka som muddraats<br />
i den anp passade mod dellen. I den anpassade mod- m<br />
ellen har stträckan<br />
mella an Tågarpsbbron<br />
och bron n vid Gluggst torp avsänktts<br />
till fast bott ten.<br />
Skillnaden mellan att gö öra en anpasssad<br />
rensnin ng utan avsänkning<br />
och mmed<br />
avsänkn ning<br />
är som störrst<br />
ca 2 dm.<br />
18 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Medel och h maximal avssänkning<br />
av de d olika rensnin ngsalternativeen<br />
jämfört med d<br />
nuvarande<br />
förhållande i ån.<br />
Traditio onell rensningg<br />
Anpassad<br />
rensning<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx<br />
max<br />
‐32 cm<br />
‐31 cm<br />
‐33 cm<br />
Anpassad rrensning<br />
m mudddring<br />
medel max<br />
‐11 cm ‐37 cm<br />
‐9 cm ‐37 cm<br />
‐9 cm ‐36 cm
a04s 2011-02-17<br />
BJAM<br />
Figur 6.2<br />
Avsänkninggen<br />
av vatten nnivån för dee<br />
olika åtgärd dsalternative en redovisas i Figur 6.3 fö ör<br />
samtliga flöödesscenarie<br />
er, som referrensnivå<br />
har simuleringar r av den nuvaarande,<br />
oren nsade<br />
ån använtss.<br />
I Bilaga 4 och o Bilaga 5 finns kartor över de över rsvämmade oområdena.<br />
På P<br />
grund av åddalens<br />
topog grafi blir de ööversvämmad<br />
de ytorna en ndast obetydlligt<br />
större vid d de<br />
förändringaar<br />
av vattens ståndet som dde<br />
olika åtgä ärdsalternativ ven medför. AAv<br />
Figur 6.3 fram-<br />
går att avsäänkningen<br />
av v vattennivånn<br />
genom trad ditionell rens sning blir somm<br />
störst mella an<br />
Kläsinge occh<br />
Tågarpsb bron. Nedströöms<br />
Tågarps sbron har de anpassade rrensningsme<br />
etoderna<br />
lika sttor<br />
eller störr re effekt än dden<br />
traditione ella metoden.<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Vattennivåer<br />
vid ett 3-åårsflöde<br />
vid nu uvarande förhå ållande, anpasssad<br />
rensning g och<br />
vid anpas ssad rensning med muddring<br />
av sträckan från 18 400 m till 19 600 m från<br />
mynninge en. Den prickaade<br />
blå linjen in ndikerar bottennivån<br />
idag ooch<br />
den prickade<br />
röda linjen n visar på en ttänkt<br />
bottennivå<br />
vid muddrin ng.<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
19 (25)
a04s 2011-02-17<br />
Figur 6.3<br />
20 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-10 ARR<br />
BETSMATERIAL<br />
MODELLERING AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
RÅÅN<br />
Avsänkni ing av den nuvvarande<br />
vattennivån vid de tre flödesscenerierna.<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx
a04s 2011-02-17<br />
6.3<br />
BJAM<br />
Magasinering<br />
Ett alternattiv<br />
för att und dvika översväämningar<br />
är att anlägga fördröjningsm<br />
f magasin upp p-<br />
ströms öveersvämningso<br />
områdena. SSyftet<br />
med så ådana magas sin är att förddröja<br />
tillräckliga<br />
mängder vaatten<br />
för att översvämnin<br />
ö ngar inte ska inträffa vid kraftiga k flödeen.<br />
För att få een<br />
uppfattning g om vilka mmängder<br />
som behöver fördröjas<br />
har deet<br />
beräknats<br />
stort magassin<br />
som behö övs för att reeducera<br />
vatte ennivåer vid industriområådet<br />
nedström<br />
Tågarpsbroon<br />
för ett 25-årsflöde<br />
till vvattennivåern<br />
na vid ett 3-å årsflöde. Gennom<br />
att regle<br />
vattendrageet<br />
så att endast<br />
en viss mmängd<br />
flöde tillåts och resterande<br />
flödde<br />
fördröjs k<br />
volymen upppskattas.<br />
En nligt dessa bberäkningar<br />
krävs k det att ca 380 000 m<br />
uppströms Tågarpsbron n, medförandde<br />
att vattennivån<br />
skulle avsänkas m<br />
nedströms Tågarpsbron n. Detta kan jämföras me ed den traditionella<br />
rensn<br />
samma flödde<br />
endast av vsänker vatteennivån<br />
med ca 1 dm.<br />
3 s hur<br />
ms<br />
era<br />
kan<br />
vatten för rdröjs<br />
med ungefär 40 4 cm<br />
ningen som vid v<br />
I Figur 6.4 visas utbredningen<br />
av en<br />
Dammen hhar<br />
ett medeldjup<br />
av 1 m<br />
effektiv mååste<br />
volymen (380 000 m<br />
börja fyllas förrän maxim<br />
3<br />
n fiktiv damm m placerad up ppströms Tå<br />
och en area av 380 000 m<br />
3<br />
) vara ovanf för grundvatt<br />
malt tillåtet fllöde<br />
uppnåtts.<br />
2 ågarpsbron.<br />
. För att ddammen<br />
ska bli<br />
tenytan och ddammen<br />
får inte<br />
Figur 6.4<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
Exempel p<br />
m 2 på hur stor enn<br />
damm med ett e medeldjup av 1 m och enn<br />
area av 380 000<br />
skulle bli om dammeen<br />
placerades s uppströms Tågarpsbron.<br />
T<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
21 (25)
a04s 2011-02-17<br />
7<br />
Diskussioon<br />
och slut tsatser<br />
Översvämnningskarterin<br />
ngen av projeektområdet<br />
har h visat att in nga byggnadder<br />
eller infra a-<br />
struktur öveersvämmas<br />
direkt d av Rååån<br />
vid ett 25-årsflöde.<br />
Me ed direkt öveersvämning<br />
menas att ååns<br />
vattenyta a stiger överr<br />
byggnaders s marknivå. Däremot D öveersvämmas<br />
betes b<br />
marken nere<br />
i Rååns dalgång<br />
redann<br />
vid 3-årsflö öden. Indirek kta översvämmningar<br />
till föl ljd av<br />
höga vattennnivåer<br />
i ån kan inte utesslutas.<br />
Med indirekta<br />
översvämningarr<br />
menas över<br />
svämningaar<br />
orsakade av a att ån dämmmer<br />
dagvattensystem<br />
eller<br />
dräneringgssystem,<br />
vilket<br />
får följden aatt<br />
regnvatte en inte rinner r undan utan orsakar loka ala översvämmningar.<br />
Denna<br />
typ av överrsvämningar<br />
kan inte simmuleras<br />
i MIK KE 11-modellen.<br />
Den hydrologiska<br />
analy ysen av obseerverade<br />
flöd den i Råån ha ar visat att övversvämning<br />
gar<br />
främst inträäffar<br />
under vi interhalvårett.<br />
Det tyder på p att översvä ämningar i RRååns<br />
system m in-<br />
träffar då mmarken<br />
är mä ättad på vatteen<br />
och de na aturliga fördrö öjningssysteemen<br />
därmed d är<br />
satta ur funnktion.<br />
Övers svämningar vverkar<br />
sålede es inte vara beroende b avv<br />
enstaka kra aftiga<br />
regn, utan översvämnin ngar föranledds<br />
av långvariga<br />
regn som m mättar maarkerna<br />
och när n<br />
det därefter<br />
inträffar ett häftigt regn uppstår öve ersvämning. De D karakterisstika<br />
som Rå ååns<br />
system upppvisar<br />
tyder på p att hårdgjorda<br />
ytor spe elar en mindre<br />
roll för öveersvämninga<br />
ar i<br />
huvudfårann.<br />
I mindre biflöden<br />
där dee<br />
hårdgjorda a ytorna utgö ör en betydannde<br />
del av av vrin-<br />
ningsområddets<br />
area kan<br />
hårdgjordaa<br />
ytor däremo ot spela roll. I dessa typeer<br />
av system<br />
orsakas övversvämninga<br />
ar i huvudsakk<br />
av enstaka a kraftiga regn.<br />
För att milddra<br />
översväm mningarna i RRåån<br />
har ren nsningar av ån å diskuteratss.<br />
Simulering garna<br />
visar att enn<br />
traditionell rensning r avssänker<br />
åns va attennivå me ellan 13 till 177<br />
cm. Ju hög gre<br />
flöde destoo<br />
mindre avsä änkning. En stor insats, både b ekonom miskt och arbbetsomfattan<br />
nde,<br />
ger såledess<br />
en relativt liten l effekt påå<br />
åns nivåer r och kostnad dseffektiviteteen<br />
av åtgärd den<br />
kan ifrågassättas.<br />
Rååns s biologiska vvärden<br />
riske erar också att t drabbas neegativt<br />
vid en tradi-<br />
tionell renssning<br />
av hela a vattendrageet.<br />
Ett alternattiv<br />
till den traditionella<br />
rennsningen<br />
är att a göra en anpassad a rennsning.<br />
Syfte et med<br />
den anpasssade<br />
rensnin ngen är att innte<br />
påverka vattennivåern<br />
v na vid låg- occh<br />
medelflöd den,<br />
utan bara ööka<br />
flödeskapaciteten<br />
vidd<br />
högre flöde en. Sett över hela sträckaan<br />
avsänker den d<br />
anpassadee<br />
rensningen vattennivån med ca 10 cm, c alltså något<br />
mindre ään<br />
vad den tr radi-<br />
tionella rennsningen<br />
gör.<br />
Det kan förrklaras<br />
med att a den anpassade<br />
rensnningen<br />
inte ut tförs<br />
utmed helaa<br />
sträckan, ut tan bara för vvalda<br />
delar. De delar som m inte påverkkas<br />
av den an- a<br />
passade reensningen<br />
bid drar till en ökkad<br />
medelva attennivå läng gs sträckan. En annan fö örklar<br />
ing är att boottennivån<br />
in nte förändrass<br />
vid den anp passade rens sningen, vilkeet<br />
bottennivå ån gör<br />
vid en tradiitionell<br />
rensn ning. För att uutreda<br />
effekten<br />
av att kom mbinera den anpassade rens-<br />
ningen medd<br />
traditionell rensning haar<br />
simuleringa ar gjorts där bottennivån för en viss<br />
sträcka i modellen<br />
för den d anpassadde<br />
rensninge en har sänkts s till samma nivå som de en<br />
traditionellaa<br />
rensningen n. Resultatenn<br />
visar att me etoden ger en n högre flödeeskapacitet<br />
jäm<br />
fört med traaditionell<br />
rensning<br />
och annpassad<br />
rens sning. Samtidigt<br />
fås de bbiologiska<br />
för rdel<br />
arna av att vattendjupet<br />
vid lågflödeen<br />
bibehålls.<br />
Utjämning av flödet me ed fördröjninggsmagasin<br />
är<br />
ett annat alternativ<br />
för aatt<br />
reducera<br />
översvämnningar<br />
i Råån n. Beräkningaar<br />
visar att fö ördröjningsmagasin<br />
kan aavsänka<br />
vatt ten<br />
nivån vid högflöden<br />
på ett effektivt ssätt<br />
så länge e magasinen regleras korrrekt.<br />
Emelle ertid<br />
22 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx
a04s 2011-02-17<br />
BJAM<br />
krävs det aatt<br />
fördröjning gsmagasinen<br />
vattennivånn<br />
vid ett 25-å årsflöde ska s<br />
dammens vvolym<br />
vara 380 3 000 m<br />
bron. Föruttom<br />
att ett så<br />
magasin ävven<br />
resultera<br />
vilket är deet<br />
som görs d<br />
morfologiskka<br />
processer<br />
draget, vilkket<br />
innebär e<br />
svinner dennna<br />
självrens<br />
kapacitetenn<br />
minskar. S<br />
såvida inte rensningsin<br />
3 ns volym är tillräcklig t för att a jämna ut flödet. Om<br />
sänkas till va attennivån vid d ett 3-årsflööde<br />
behöver<br />
, fförutsatt<br />
att dammen d plac ceras uppstrröms<br />
Tågarps<br />
ådant magassin<br />
hade uppt tagit en mycket<br />
stor yta kkan<br />
fördröjnin ngs<br />
a i andra neggativa<br />
konsek kvenser. Gen nom att ändrra<br />
flödesregim men,<br />
då flödestopppar<br />
som över rskrider 3-års sflödet jämnaas<br />
ut, kan ån ns<br />
r påverkas. VVid<br />
högre flöd den ökar sed dimenttranspporten<br />
i vatten<br />
n viss naturliig<br />
rensning av a ån, men då<br />
högre flöden<br />
stryps för r<br />
sning. Resulttatet<br />
blir att ån å sakta börj jar sedimenttera<br />
och flöde es<br />
lutligen riskeerar<br />
översväm mningar att in nträffa lika offta<br />
som förut t,<br />
satserna i ånn<br />
intensifiera as.<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
23 (25)
a04s 2011-02-17<br />
8<br />
Rekommeendationer<br />
r<br />
Utredningeen<br />
har visat på p att översväämningsomf<br />
fattningen i projektområd<br />
p<br />
et är begränsat.<br />
Antagligen kan de över rsvämningar som uppstår<br />
inom bebyg ggda områdeen<br />
i Tågarp för- f<br />
klaras medd<br />
att dagvatte enavledningeen<br />
däms vid höga flöden i Råån. En ööversyn<br />
av dag<br />
vattenhanteeringen<br />
i Tåg garp bör därfför<br />
göras för att förhindra a framtida öveersvämninga<br />
ar vid<br />
kraftiga reggn<br />
kombinera at med höga flöden.<br />
Vid någon enstaka fastighet<br />
föreliggger<br />
det en ris sk att ån orsa akar översväämning,<br />
även n om<br />
simuleringaarna<br />
för 3- till<br />
25-årsflödeen<br />
inte visade e detta. Runt t dessa fastiggheter<br />
är det t<br />
istället antaagligen<br />
bättre e att göra invvallningar<br />
mo ot ån för att skydda s mot fframtida<br />
över r-<br />
svämningaar<br />
än att rensa<br />
ån, vilket äär<br />
en mer kos stnadseffektiv<br />
insats än aatt<br />
rensa ån med<br />
syftet att unndvika<br />
övers svämningar.<br />
Beträffandee<br />
rensningar r visar simuleeringarna<br />
att mest effektiv vt är om anppassad<br />
rensn ning<br />
kombinerass<br />
med att åns<br />
botten sännks<br />
genom tra aditionell ren nsning. Desssa<br />
åtgärder kan k<br />
göras punkktvis<br />
i kritiska a punkter ochh<br />
behöver int te utföras län ngs hela strääckan.<br />
Det är r dock<br />
viktigt att utformningen<br />
av tvärsektioonerna<br />
i den anpassade rensningen ggörs<br />
så att dikes- d<br />
förrättningeen<br />
uppfylls av vseende avbbördningskap<br />
pacitet och att<br />
angiven boottennivå<br />
inte e<br />
underskridss.<br />
Som alternativ<br />
till att rensa<br />
ån med grävmaskin kan vegetation<br />
rensas mmed<br />
jämnare<br />
mellanrum. . Genom att avlägsna veggetationen<br />
höjs h flödeskapaciteten<br />
påå<br />
vattendrage et,<br />
samtidigt som<br />
finare se ediment inte llängre<br />
binds till vegetatio onen och därrmed<br />
kan en viss<br />
rensning avv<br />
sediment ske s genom naaturliga<br />
proc cesser. De fö örsta åren kaan<br />
rensning<br />
behövas reelativt<br />
regelbu undet (1-2 gggr/år),<br />
men när n väl enskilda<br />
bestånd är utslagna tar t<br />
det lång tidd<br />
för nya best tånd att etabbleras<br />
(Saxån ns-Braåns va attenvårdskoommitté,<br />
2003).<br />
Genom att låta träd och h buskar, vid sidan om va attendraget, vara kvar erhhålls<br />
en viss<br />
skuggning som i sin tur r reducerar vvegetationen<br />
i vattendraget.<br />
Framtida reensningsbehov<br />
i Råån kaan<br />
minskas genom g att arb betet med attt<br />
reducera näring<br />
en i ån fortssätter.<br />
Ju me er näring dessto<br />
rikligare blir b vegetationen<br />
i ån. Tilll<br />
exempel är det<br />
tät vegetatiion<br />
i vattendr raget vid utsläppspunkten<br />
för Tågarps<br />
reningsverrk,<br />
motsvarande<br />
sträcka somm<br />
idag är i st törst behov aav<br />
rensning. Andra sätt att<br />
minska veegetationen<br />
i<br />
vattendrageet<br />
är att plan ntera skuggande<br />
träd utm med ån. Skug ggeffekten fråån<br />
träden gö ör att<br />
vegetation i vattendraget<br />
får mindree<br />
ljus och där rmed sämre förutsättninggar<br />
för kraftig g till-<br />
växt.<br />
Om endastt<br />
övre Råån rensas r innebbär<br />
det att flö ödeskapacite eten ökar för den övre delen<br />
av ån men inte för den nedre. Följaktligen<br />
blir fö ördröjningen av flödet i dee<br />
övre delarn na<br />
sämre och översvämnin ngar i de neddre<br />
delarna kan k bli vanlig gare och merr<br />
omfattande.<br />
Konsekvennsen<br />
av att ba ara rensa deen<br />
övre delen n av ån bör därför d utredaas<br />
innan rens sning<br />
genomförs.<br />
24 (25)<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
BJAMM<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\s slutleverans\ra111011.docx
a04s 2011-02-17<br />
9<br />
BJAM<br />
Referenseer<br />
Länsstyrelssen<br />
i Skåne län, l (2011), AAvrinningsom<br />
mråde (94) Råån, R<br />
http://www. .lst.se/NR/rd donlyres/88CC985DF-00A8<br />
8-46C4-8B30 0-<br />
9B2C24EBBC7AC/85960/94_Raan.ppdf<br />
Saxåns-Braaåns<br />
vattenv vårdskommittté,<br />
(2003), Åmansboken,<br />
Å<br />
, http://saxanbraan.se/amans/htm/main.htm<br />
Muntliga reeferenser<br />
Peter Raggge,<br />
SMHI, tel lefonsamtal 22011-07-07<br />
Martin Johaansson,<br />
telef fonsamtal 20011-07-07<br />
<strong>RA</strong><strong>PPORT</strong><br />
2011-10-18<br />
MODELLERING<br />
RÅÅN<br />
AV ÅTGÄRDER I ÖVRE<br />
p:\1215\12200766\000\19<br />
original\slutleverans\ra1110011.docx<br />
25 (25)
pm04s 2010-12-15<br />
BILAGA 1<br />
Tvärsektioner enligt dikningsförrättning<br />
Råån mellan Tågarpsbron och Bälteberga regleras av en dikningsförrättning från 1896.<br />
Förrättningen är indelad i fyra partier med varierande bottenlutning (2:1000, 1,8:1000, 0,8:1000<br />
och 0,5:1000) och med respektive bottenbredd (0,5, 0,5, 0,3 och 0,6 m). Släntlutningen är<br />
konstant, 1:1,5. Dikningsförrättningens längd verkar stämma väl överens med dagens<br />
sträckning med en avvikelse på 4 % vid en jämförelse mellan bron vid Tågarp och den gamla<br />
järnvägsviadukten på sträckan Landskrona - Ängelholm.<br />
Av de cirka 60 tvärsektioner som finns utritade i dikningsförrättningen har 22 valts ut, jämnt<br />
fördelade över dikningsförrättningens sträckning. För att kunna jämföra med dagens sektioner<br />
har sektioner med samma position interpolerats fram från inmätta sektioner i MIKE 11.<br />
Då det inte finns några referenser till fixpunkter i förrättningen har två alternativa metoder<br />
använts för att höjdbestämma förrättningens sektioner. I den första metoden har en<br />
referenshöjd bestämts och därefter har den i förrättningen angivna bottenlutningen och<br />
längdskalan använts för att bestämma varje förrättningssektions höjdläge. I den andra metoden<br />
har dikets nuvarande kant använts som höjdreferens för varje enskild sektion.<br />
För den första metoden har en vägbro vid Tågarp använts som höjdreferens. I<br />
dikningsförrättningen finns en skiss över bron angiven som Förslag till underbyggnad av<br />
järnvägsbron. Brons position verkar stämma i förhållande till andra objekt som finns inritade i<br />
dikningsförrättningen. Även brons nuvarande form stämmer överens med ritningen. Men<br />
eftersom ritningen bara är ett förslag och bron kan ha byggts om och förändrats genom åren<br />
innebär detta en stor osäkerhet avseende digitaliseringens absolutnivå.<br />
För digitalisering enligt den andra metoden har antagits att dikeskanten ligger på samma nivå<br />
nu som när förrättningen gjordes. Genom att mäta djupet från kant till botten för varje sektion i<br />
förrättningen och sedan referera förrättningens kantnivå till dagens kantnivå har bottennivån<br />
bestämts. Eftersom marknivån kan ha påverkats till följd av dikningarna och dikeskanten kan ha<br />
olika höjd på olika sidor av vattendraget har även denna metod en osäkerhet avseende<br />
absolutnivå.<br />
I denna bilaga presenteras resultatet i diagram med inmätt sektion och digitaliserad<br />
förrättningssektion enligt metod 1 och 2 beskrivna ovan. Sektionerna är numrerade efter<br />
avstånd till åmynningen. Avstånd till mynningen är utmärkt på kartan på nästa sida.<br />
Bottenprofilerna presenteras även i en längdsektion.<br />
S w e co E n vi r o n m e nt AB<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
1 (14)
pm04s 2010-12-15<br />
2 (14)<br />
BILAGA 1<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx
pm04s 2010-12-15<br />
BILAGA 1<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
3 (14)
pm04s 2010-12-15<br />
26.5<br />
26<br />
25.5<br />
25<br />
24.5<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
25.5<br />
25<br />
24.5<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
4 (14)<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 19368<br />
Inmätt sektion 2011<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
Sektion 18994<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9
pm04s 2010-12-15<br />
25<br />
24.5<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
25<br />
24.5<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 18698<br />
Inmätt sektion 2011<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9<br />
Sektion 18558<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
5 (14)
pm04s 2010-12-15<br />
24.5<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
6 (14)<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 18382<br />
Inmätt sektion 2011<br />
0 2 4 6 8 10 12<br />
Sektion 18102<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
0 1 2 3 4 5 6 7
pm04s 2010-12-15<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 17722<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9<br />
Sektion 17506<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
0 2 4 6 8 10 12 14<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
7 (14)
pm04s 2010-12-15<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
8 (14)<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 17282<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
Sektion 17086<br />
Inmätt sektion 2011<br />
0 2 4 6 8 10 12<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2
pm04s 2010-12-15<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
25<br />
24.5<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 16761<br />
0 2 4 6 8 10 12<br />
Sektion 16681<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
0 2 4 6 8 10 12 14<br />
9 (14)
pm04s 2010-12-15<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
20<br />
10 (14)<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 16481<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
Sektion 16177<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
0 2 4 6 8 10 12
pm04s 2010-12-15<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
20<br />
19.5<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 15977<br />
0 2 4 6 8 10<br />
Sektion 15681<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning 1896<br />
Sektion enligt förrättning 1886<br />
0 2 4 6 8 10 12<br />
11 (14)
pm04s 2010-12-15<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
20<br />
19.5<br />
19<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
20<br />
19.5<br />
12 (14)<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 15493<br />
0 2 4 6 8 10 12 14<br />
Sektion 15289<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
0 2 4 6 8 10 12 14
pm04s 2010-12-15<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
20<br />
19.5<br />
19<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
20<br />
19.5<br />
19<br />
BILAGA 1<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
Sektion 15101<br />
0 2 4 6 8 10 12<br />
Sektion 14813<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2<br />
13 (14)
pm04s 2010-12-15<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
20<br />
19.5<br />
19<br />
18.5<br />
18<br />
14 (14)<br />
BILAGA 1<br />
Sektion 14533<br />
0 2 4 6 8 10 12<br />
Uppdrag 1220076; CFRE p:\1215\1220076\000\10 arbetsmtrl_dok\rapport\bilaga förrättningssektioner.docx<br />
Inmätt sektion 2011<br />
Sektion enligt förrättning, metod 1<br />
Sektion enligt förrättning, metod 2
1. 30 graders avfasning av södra slänten, ca 1000 m<br />
2. Översvämningsficka, ca 3000 m2 3. Avfasning norra sidan med brett översvämningsplan, ca 600 m<br />
4. Kanal med hästsko, ca 80 m<br />
5. Avfasning norra sidan, brett översvämningsplan, ca 170 m<br />
6. 30 graders avfasning av södra slänten, ca 280 m<br />
7. Avfasning av södra slänten, brett översvämningsplan, ca 130 m<br />
8. Parallell åfåra, ca 65 m<br />
9. Avfasning av båda slänterna samt brett översvämningsplan, ca 140 m<br />
10. Parallell åfåra, ca 200 m<br />
11. Avfasning av norra slänten med brett översvämningsplan, ca 150 m<br />
12. Avfasning av södra slänten med brett översvämningsplan<br />
Bilaga – Anpassad rensning
Bilaga 3.1<br />
Bilaga 3 - Översvämningskartor<br />
Bilaga 3.2<br />
Bilaga 3.3<br />
¯
Bilaga 3.1<br />
Meter<br />
0 50 100 200 300 400 500<br />
25-årsflöde<br />
10-årsflöde<br />
3-årsflöde<br />
¯
Bilaga 3.2 ¯<br />
Meter<br />
0 50 100 200 300 400 500<br />
25-årsflöde<br />
10-årsflöde<br />
3-årsflöde
Bilaga 3.3<br />
Meters<br />
0 50 100 200 300 400 500<br />
25-årsflöde<br />
10-årsflöde<br />
3-årsflöde<br />
¯
Bilaga 4 - Effekt av åtgärder vid 3-årsflöde<br />
Bilaga 4.1<br />
Bilaga 4.2<br />
Bilaga 4.3<br />
¯
Bilaga 4.1<br />
Meter<br />
0 50 100 200 300 400 500<br />
Orensad<br />
Anpassad rensad<br />
Anpassad rensad och muddrad<br />
Rensad<br />
¯
Bilaga 4.2 ¯<br />
Meter<br />
0 50 100 200 300 400 500<br />
Orensad<br />
Anpassad rensad<br />
Anpassad rensad och muddrad<br />
Rensad
Bilaga 4.3<br />
Meter<br />
0 50 100 200 300 400 500<br />
Orensad<br />
Anpassad rensad<br />
Anpassad rensad och muddrad<br />
Rensad<br />
¯
Bilaga 5 - Effekt av åtgärder vid 10-årsflöde<br />
Bilaga 5.1<br />
Bilaga 5.2<br />
Bilaga 5.3<br />
¯
Bilaga 5.1<br />
Meter<br />
0 50 100 200 300 400 500<br />
Orensad<br />
Anpassad rensad<br />
Anpassad rensad och muddrad<br />
Rensad<br />
¯
Bilaga 5.2 ¯<br />
Meter<br />
0 50 100 200 300 400 500<br />
Orensad<br />
Anpassad rensad<br />
Anpassad rensad och muddrad<br />
Rensad
Bilaga 5.3<br />
Meter<br />
0 50 100 200 300 400 500<br />
Orensad<br />
Anpassad rensad<br />
Anpassad rensad och muddrad<br />
Rensad<br />
¯