Verksamhetsberattelse 2012 .pdf - Kommunal
Verksamhetsberattelse 2012 .pdf - Kommunal
Verksamhetsberattelse 2012 .pdf - Kommunal
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Verksamhetsberättelse <strong>2012</strong><br />
07.13<br />
jordbro<br />
Amrish Budakoti<br />
Bussförare
07.13<br />
jordbro<br />
Amrish Budakoti<br />
Bussförare<br />
omslag<br />
Det är roligast att köra på morgonen, då hälsar de flesta som<br />
kliver på! Jag trivs med att köra runt i staden och se till att<br />
människor kommer dit de ska. Känner att jag gör något meningsfullt.<br />
Det är också häftigt att köra ett så stort fordon. Fast arbetstiderna<br />
skulle kunna vara bättre, gillar inte att jobba varannan helg.
Verksamhetsberättelse <strong>2012</strong><br />
3
4<br />
Se konstnären Stefan Engblom<br />
när han arbetade fram muralmålningen
10 858 medlemmar talade om hur de vill att facket ska se ut i framtiden i<br />
enkäten Ta plats i styrelserummet. Deras svar var viktiga i arbetet med att ta<br />
fram <strong>Kommunal</strong>s nya vision Viktiga jobb värda att älska – dygnets alla timmar.<br />
500 av medlemmarna har nu porträtterats av konstnären Stefan Engblom,<br />
i form av en muralmålning i <strong>Kommunal</strong>s styrelserum.<br />
5
6<br />
Innehåll<br />
ordförande har ordet<br />
Annelie Nordström 09<br />
medlemmarna<br />
Tusentals fler valde att bli medlemmar 12<br />
bransch och yrke<br />
Synligare branscher och säkrare jobb 21<br />
förhandlingar<br />
Högre löner och bättre villkor för många 30<br />
organisation<br />
Ökad tillgänglighet och snabbare svar 37<br />
slutord 44<br />
Styrelse 44<br />
Ledamöter och remissyttrande 46<br />
bilagor 47<br />
1. Uppföljning av rapporter vid 2010 års kongress 49<br />
2. Uppföljning av beslut vid 2010 års kongress 57<br />
3. Uppföljning av beslut vid 2011 års förbundsmöte 69<br />
4. Uppföljning av beslut vid <strong>2012</strong> års förbundsmöte 71<br />
ekonomi – årsredovisning 75
vår nya vision<br />
Viktiga jobb värda att älska<br />
– dygnets alla timmar.<br />
7
Facklig kraft och energi behövs i<br />
dessa tider när pressen är hård i<br />
den svenska välfärden, för både<br />
personal och brukare.
ORDFÖRANDE<br />
Annelie<br />
Nordström<br />
HAR ORDET<br />
Fortsätter vi så här blir vi vinnare 2013!<br />
<strong>2012</strong> var året då <strong>Kommunal</strong> vände trenden. För<br />
första gången sedan 1992 ökade vi medlems antalet.<br />
Efter 20 år av medlemstapp fick vi äntligen sätta<br />
dit det där plustecknet i vårt årsbokslut. Vårt<br />
positiva resultat är en gemensam seger för alla oss,<br />
förtroendevalda och anställda, som dagligen jobbar<br />
för att förbättra medlemmarnas löne- och arbetsvillkor.<br />
Det är också en seger för medlemmarna<br />
som får en starkare fackförening bakom ryggen.<br />
Inte minst för de unga och visstidsanställda, där vi<br />
ökar mest. <strong>2012</strong> hade inte kunnat sluta bättre. Det<br />
ger <strong>Kommunal</strong> kraft och självförtroende att möta<br />
framtiden.<br />
facklig kraft och energi behövs i dessa tider när pressen<br />
är hård i den svenska välfärden, för både personal och brukare.<br />
Under <strong>2012</strong> har <strong>Kommunal</strong> i flera rapporter visat hur barnomsorgen<br />
och äldreomsorgen har tagit ett steg tillbaka.<br />
Det är brister i kvalitet och service, trots att <strong>Kommunal</strong>s<br />
medlemmar anstränger sig till det yttersta.<br />
Arbetsvillkoren har försämrats påtagligt. Det är allt färre<br />
tillsvidareanställda och fler timavlönade och visstidsanställda,<br />
fler delade arbetspass, låg bemanning och tuff arbetsmiljö.<br />
<strong>Kommunal</strong> har påvisat att situationen är likadan överallt,<br />
oavsett om arbetsgivaren är en kommun eller ett privat<br />
företag.<br />
Genom uppvaktningar av politiker, samtal med myndigheter<br />
och arbetsgivare, debattartiklar, tv-framträdanden<br />
etcetera har <strong>Kommunal</strong> påtalat problemen och krävt förändringar.<br />
Vår opinionsbildning har bidragit till att <strong>Kommunal</strong><br />
syns och hörs mer.<br />
nya bättre avtal<br />
<strong>2012</strong> tog <strong>Kommunal</strong> fajten för kvinnorna, för de unga och<br />
för de svagaste.<br />
I avtalsrörelsen lyckades inte LO att samordna samtliga<br />
medlemsförbund, vilket försvagade LO-familjen, samtidigt<br />
som det var nödvändigt för oss att markera vikten av jämställdhetssatsningar.<br />
De privatanställda personliga assistenterna var några av<br />
vinnarna <strong>2012</strong>. Här lyckades <strong>Kommunal</strong> teckna ett nytt<br />
avtal med bättre uppsägningstider och tryggare anställningsförhållanden.<br />
Men det krävdes ett konflikthot med<br />
stöd från både medlemmar inom trafiken och andra<br />
LO-förbund för att nå dit.<br />
<strong>Kommunal</strong> lyckades också att för första gången teckna<br />
ett utbildnings- och introduktionsavtal för unga som<br />
9
10<br />
utbildat sig till undersköterskor. Avtalet ger de unga fortsatt<br />
utbildning och introduktion i ett år under trygga anställnings-<br />
former. Detta en stor förbättring som förhoppningsvis bidrar<br />
till att göra Vård- och omsorgsprogrammet attraktivare.<br />
arbetsglädje och dåliga förutsättningar<br />
Under året har jag varje vecka träffat medlemmar på deras<br />
arbetsplatser och lyssnat på deras berättelser om arbetsglädje<br />
och stolthet över vad man uträttar, men också om<br />
dåliga arbetsvillkor, uselt ledarskap och dåligt inflytande.<br />
När jag besökte Marianne inom hemtjänsten i Norrtälje<br />
fick jag insikt i vad lång yrkeserfarenhet betyder för kvaliteten<br />
på omvårdnadsinsatser. Jag blev oerhört imponerad av<br />
att se Marianne hantera moraliskt svåra situationer.<br />
Men jag upplevde också tydligt att kvarboendeprincipen i<br />
äldreomsorgen inte i första hand är de äldres önskan utan i<br />
lika stor utsträckning är en kostnadseffektiv inställning.<br />
Hos skolstäderskorna i Tumba förstod jag hur viktigt det<br />
är för <strong>Kommunal</strong> att rekrytera fler utlandsfödda förtroendevalda<br />
för att vi på ett bra sätt ska kunna agera för dem som<br />
diskrimineras på grund av annan etnicitet på jobbet.<br />
I Surahammar mötte jag mångkunniga vaktmästare som<br />
med stolthet berättade om hur deras arbete gjorde att både<br />
skolan och äldreomsorgen fungerar bättre.<br />
Bland medlemmarna i kollektivtrafiken har jag mött ett<br />
klimat som gjort mig upprörd. Inte i någon annan bransch<br />
upplever jag att medlemmarna möts av så dålig attityd från<br />
sina överordnade.<br />
mera arbetsplatsnära<br />
Jag har fått höra lovord om <strong>Kommunal</strong>s insatser, men också<br />
mött en del besvikelse och ilska över att <strong>Kommunal</strong> inte<br />
funnits där på arbetsplatsen när vi behövts, att vi varit för<br />
Hos skolstäderskorna i Tumba förstod jag hur<br />
viktigt det är för <strong>Kommunal</strong> att rekrytera fler<br />
utlandsfödda förtroendevalda.<br />
passiva. Denna känsla måste vi råda bot på! <strong>Kommunal</strong> måste<br />
bli mera arbetsplatsnära. Detta är vår stora utmaning nu och<br />
framöver. Insikten om att det behövs ett starkare och ännu<br />
bättre <strong>Kommunal</strong> för att kunna förbättra medlemmarnas<br />
arbetsvillkor, har under <strong>2012</strong> sjunkit in i hela organisationen.<br />
Lokalt förtroendevalda, ombudsmän, medlems-, ekonomi-<br />
och telefonicentrum, liksom förbundskontorets anställda<br />
har arbetat hårt för att öka <strong>Kommunal</strong>s medlemsantal och<br />
förbättra vår service och tillgänglighet.<br />
ny organisation<br />
Vid årsskiftet 2011/<strong>2012</strong> förändrades <strong>Kommunal</strong>s regionala<br />
struktur från 21 till 13 avdelningar. Omställningen för de<br />
avdelningar som gått samman har varit krävande för såväl<br />
förtroendevalda som anställda.<br />
Förändringen av arbetssättet pågår fortfarande. Styrelser,<br />
ledningsgrupper och avdelningsordföranden har fått stöd i<br />
utvecklingsarbetet i form av omfattande utbildningsinsatser.<br />
Under hösten <strong>2012</strong> träffade förbundsledningen samtliga<br />
sektionsordföranden på utvecklingsarenor runt om i<br />
avdelningarna.<br />
ett bra arbetsår<br />
Vi har förbättrat närvaron på medlemmarnas arbetsplatser<br />
och utbildat hundratals förtroendevalda. Vi har skapat fler<br />
kontaktytor med medlemmarna genom att använda Facebook,<br />
Twitter och sms. Exempelvis har vi lyckats rekrytera<br />
och organisera hushållsarbetare via sociala medier.<br />
Ja, <strong>2012</strong> har varit ett riktigt bra arbetsår, då <strong>Kommunal</strong><br />
uträttat massor. Tack vare ett benhårt gemensamt fokus på<br />
medlemsrekrytering lyckades vi vända trenden. Fortsätter vi<br />
så här blir vi vinnare 2013!
nytt fokusmål <strong>2012</strong><br />
Vi är fler medlemmar än<br />
föregående årsskifte.
MEDLEMMARNA<br />
12<br />
Tusentals fler valde<br />
att bli medlemmar<br />
<strong>2012</strong> vände medlemsutvecklingen och allt fler<br />
blev medvetna om värdet av ett medlemskap<br />
i <strong>Kommunal</strong>. Vid årsskiftet visade siffrorna att<br />
506 912 medlemmar hade valt att vara med i<br />
Sveriges största fackförbund. Det är drygt 2 300<br />
fler medlemmar än vid föregående årsskifte, och<br />
första gången på 20 år som <strong>Kommunal</strong> har plus<br />
i medlemssiffrorna.<br />
året startade med dystra besked i en omfattande nulägesanalys.<br />
<strong>Kommunal</strong> låg i botten i förtroendemätningar.<br />
Medlemstappet fortsatte. <strong>Kommunal</strong> kopplades ihop med<br />
att vara trögrörliga och gammalmodiga, utan förmåga att<br />
prioritera.<br />
Kritiken kom såväl från externt håll som inom organisationen.<br />
Det tillsammans med ett kongressbeslut från 2010<br />
fick förbundsstyrelsen att bland annat fatta beslut om att<br />
starta en varumärkesutredning. Den skulle se över hur <strong>Kommunal</strong><br />
ska uppfattas i framtiden.<br />
Förbundsstyrelsen kom också fram till att organisationen<br />
var i behov av att få en krismedvetenhet. För att kunna<br />
förändras måste alla i <strong>Kommunal</strong> förstå att man behöver<br />
förändras. Därför var budskapet som gick ut under våren att<br />
<strong>Kommunal</strong> är som en skuta som läcker, och den måste ösas<br />
ur för att skutan inte ska sjunka.<br />
Det gav resultat. Nu är <strong>Kommunal</strong> en växande fackförening<br />
och det är ett gott betyg att fler människor söker sig<br />
till oss. Närmare 39 000 nya medlemmar valde <strong>Kommunal</strong><br />
under året. Inte sedan konfliktåret 2003 har vi värvat lika<br />
många medlemmar. Det ger oss styrka och är ett kvitto på<br />
att vi har varit mer närvarande på medlemmarnas arbetsplatser.<br />
tydligt trendbrott<br />
Ökningen i medlemsantal är ett tydligt trendbrott och inget<br />
slumpartat. Det beror på flera satsningar som <strong>Kommunal</strong><br />
gjort under året, såväl små som stora, centrala som lokala.<br />
Här är några exempel på centrala insatser under <strong>2012</strong>.<br />
Fem nummer av Mitt <strong>Kommunal</strong> hade temat medlemsvärvning<br />
och flera avdelningar använde sig av den sms-tjänst<br />
som förbundskontoret erbjöd, för att kontakta potentiella
09.47<br />
vallentuna<br />
Håkan Olofsson<br />
Lantarbetare<br />
Först sköter jag grisarna och ser till att de mår bra. Sedan<br />
jobbar jag med odlingarna av höstvete, korn, ärtor, lin och<br />
oljeväxter. Jag gillar friheten och självständigheten, är min egen chef.<br />
Det finns också en glädje i att lyckas få fram bra produkter och<br />
välmående grisar. Fast lönen borde vara högre, det här är<br />
ett kvalificerat arbete.<br />
13
14<br />
Avdelningarnas medlemsantal 31 december <strong>2012</strong><br />
Avdelning Kvinnor Män Summa<br />
Stockholms län 57 005 17 836 74 841<br />
Mitt 27 554 6 355 33 909<br />
Västra Svealand 27 741 6 576 34 317<br />
Bergslagen 27 602 5 974 33 576<br />
Mellersta Norrland 20 156 5 871 26 027<br />
Västerbotten 15 230 4 130 19 360<br />
Norrbotten 15 308 4 073 19 381<br />
Vänerväst 33 106 7 219 40 325<br />
Väst 37 137 9 462 46 599<br />
Sydväst 26 754 5 422 32 176<br />
Öst 35 799 8 916 44 715<br />
Skåne 51 258 13 349 64 607<br />
Sydost 30 267 6 812 37 079<br />
Summa 404 917 101 995 506 912<br />
Studerande medlemmar och a-kassemedlemmar<br />
Januari December Årets början<br />
A-kassemedlem 464 568 462 023 -2545<br />
Studerande 4 226 4 415 189<br />
Inte medlem i a-kassan 35 806 44 889 9 083<br />
Medlemmar i förbundet 504 600 506 912 2 312<br />
39 000 helt nya<br />
medlemmar.<br />
Unga människor, under 30 år, är den<br />
grupp som har ökat mest bland nya<br />
medlemmar.<br />
medlemmar via sms. Det har gett bra resultat i den lokala<br />
medlemsvärvningen.<br />
Under hösten togs det fram ett nytt material för medlemsvärvning<br />
av nattarbetare, vilket några sektioner använde sig<br />
av när de gjorde nattliga arbetsplatsbesök.<br />
På Tjejmilen i september fanns <strong>Kommunal</strong> på plats med<br />
ett tält, trots regn och rusk. Under november månad erbjöd<br />
<strong>Kommunal</strong> biobiljetter till alla nya medlemmar och till dem<br />
som värvat sin kollega. På mindre än en månad gjorde tusen<br />
medlemmar anspråk på de biobiljetter som utlovades i<br />
motprestation.<br />
fokus på unga vuxna<br />
<strong>Kommunal</strong> har under flera år gjort stora ansträngningar för<br />
att värva fler medlemmar inom strategiskt viktiga avtalsområden.<br />
Särskilt prioriterade är unga vuxna, visstidsanställda<br />
och privatanställda.<br />
det har gett resultat<br />
Den största gruppen nya medlemmar är unga vuxna under<br />
30 år. En majoritet av de nya medlemmarna är visstidsanställda.<br />
Men det finns fortfarande stora utmaningar.<br />
Många anställda, både inom offentlig och privat sektor,<br />
har ännu inte fått frågan eller upptäckt fördelarna med<br />
medlemskap i <strong>Kommunal</strong>. Så vi fortsätter vårt arbete med<br />
att vara på arbetsplatserna och fånga upp medlemmarnas<br />
frågor – och driva dem tillsammans med medlemmarna.<br />
arbetsplatsnära arbete<br />
Det personliga mötet och det arbetsplatsnära arbetet är<br />
själva utgångspunkten för <strong>Kommunal</strong>s medlemsvärvning.<br />
Under året har vi också haft flera förbundsövergripande,<br />
regionala och lokala insatser.
här är ett axplock på insatser<br />
• Med hjälp av sociala medier och sms lyckades vi nå<br />
personer som jobbar inom RUT, för att samla en grupp<br />
som berättade om sina arbetsvillkor. Ryktet om <strong>Kommunal</strong><br />
spreds bland deras arbetskamrater och på bara några<br />
månader blev flera hundra medlemmar i <strong>Kommunal</strong>.<br />
• Vi har haft särskilda koncept för att nå personliga<br />
assistenter, som arbetar i brukarens hem och därför sällan<br />
kan besökas på sin arbetsplats. Vi har bland annat bjudit<br />
in till yrkesträffar, mingel/personalfest, seminarier om<br />
förhållningssätt och seminarier om hot och våld.<br />
• Den 14 februari genomförde vi en visstidsaktivitet.<br />
Den föregicks av en särskild kartläggning av andelen<br />
visstidsanställda per arbetsgivare. Flera sektioner, främst<br />
i norra Sverige, har också genomfört sms-kampanjer för<br />
att fånga upp visstidsanställda och erbjuda dem hjälp<br />
att få ut övertidsersättning.<br />
• Den 18 oktober deltog <strong>Kommunal</strong> i Fairtrade Challenge<br />
och arrangerade fika för 82 000 personer på bland annat<br />
arbetsplatser, torg, sektionsexpeditioner runt om i landet.<br />
<strong>Kommunal</strong> kom på andra plats i tävlingen om flest<br />
fikadeltagare.<br />
• Runt om i landet besökte vi arbetsplatser nattetid för<br />
att träffa nattarbetare på deras ordinarie arbetstid.<br />
• Vi inrättade <strong>Kommunal</strong> på väg, en rådgivande service<br />
till personer som arbetar inom sektorn djur och natur.<br />
• Flera sektioner flyttade ut sina expeditionskontor på<br />
arbetsplatser under sommaren, för att komma närmare<br />
medlemmarna.<br />
• Flera avdelningar har haft värva-en-vän-aktiviteter.<br />
<strong>Kommunal</strong>s arbetslösa medlemmar 2005–<strong>2012</strong><br />
År Öppet Deltids- Tillfälligt<br />
arbetslösa arbetslösa timanställda<br />
2005 4,3 % 3,7 % 3,9 %<br />
2006 3,8 % 3,4 % 3,9 %<br />
2007 3,3 % 3,1 % 3,6 %<br />
2008 2,8 % 2,5 % 2,9 %<br />
2009 3,4 % 2,1 % 2,6 %<br />
2010 3,6 % 1,9 % 2,6 %<br />
2011 3,4 % 3,5 % 1,5 %<br />
<strong>2012</strong> 1,5 % 2,4 % 2,5 %<br />
Årsgenomsnitt och statistik är hämtad från Arbetsförmedlingen.<br />
liten ökning av arbetslösheten<br />
Under <strong>2012</strong> har den öppna arbetslösheten för <strong>Kommunal</strong>s<br />
medlemmar legat på 3,5 procent. I genomsnitt var 17 700<br />
medlemmar öppet arbetslösa varje månad, vilket är en ökning<br />
med cirka 400 medlemmar i jämförelse med 2011. Liksom<br />
tidigare år var arbetslösheten högre under vinterhalvåret<br />
och lägre under sommarhalvåret.<br />
Andelen deltidsarbetslösa medlemmar är oförändrad<br />
i jämförelse med 2011. I genomsnitt var närmare 7 600<br />
medlemmar deltidsarbetslösa varje månad under <strong>2012</strong>. En<br />
starkt bidragande orsak till minskningen av antalet deltidsarbetslösa<br />
över tid är den så kallade deltidsbegränsningsregeln<br />
i arbetslöshetsförsäkringen, som trädde i kraft våren<br />
2008. Den innebär att en medlem maximalt kan få ersättning<br />
75 dagar av ersättningsperiodens dagar jämsides med<br />
deltidsarbete.<br />
I likhet med den öppna arbetslösheten varierar antalet<br />
medlemmar med tillfällig timanställning under året. Under<br />
<strong>2012</strong> hade i genomsnitt per månad närmare 12 480 medlemmar<br />
en tillfällig timanställning samtidigt som de sökte<br />
arbete vid Arbetsförmedlingen.<br />
Antalet medlemmar i några av Arbetsförmedlingens<br />
arbetsmarknadspolitiska åtgärder under <strong>2012</strong>:<br />
• Jobb- och utvecklingsgarantin hade nära 14 650<br />
medlemmar registrerade per månad. Det är en viss ökning<br />
i jämförelse med föregående år.<br />
• Anställda med lönebidrag var 6 200 medlemmar per månad,<br />
oförändrat i jämförelse med 2011.<br />
• Nystartsjobb med drygt 3 100 medlemmar per månad, en<br />
ökning med 300 medlemmar i jämförelse med föregående år.<br />
• Trygghetsanställning med 3 100 medlemmar per månad,<br />
en ökning med 600 i jämförelse med 2011.<br />
15
16<br />
25 %<br />
ökning av medlemmar<br />
bland RUT-jobbare.<br />
genomtänkt organiseringsarbete<br />
I början av <strong>2012</strong> beslutade förbundsstyrelsen att införa ett<br />
nytt arbetssätt för att förstärka arbetet med att få i gång<br />
facklig aktivitet på privata arbetsplatser – att organisera.<br />
Bakgrunden är att vi inte bara är i behov av att värva medlemmar,<br />
utan framför allt av att aktivera medlemmar och<br />
ge dem verktyg att själva driva frågor på arbetsplatsen. På<br />
de privata avtalsområdena finns ett särskilt stort behov av<br />
ökad facklig aktivitet.<br />
Under årets första halva genomfördes ett omfattande<br />
förankringsarbete i samtliga avdelningar. Samtidigt utfördes<br />
en kartläggning för att ta reda på var i landet behovet av<br />
organiseringsinsatser var störst.<br />
Under hösten rekryterades fyra organiserare. Deras arbetssätt<br />
är ett klassiskt organiseringsarbete, fast strukturerat och<br />
i detalj genomtänkt. Inget lämnas åt slumpen utan det finns<br />
en tydlig strategi för varje arbetsplats.<br />
Kortfattat kan man beskriva metoden i fem steg. Se nästa<br />
sida. Sektionerna och avdelningarna är djupt delaktiga i alla<br />
fem stegen och deras engagemang är avgörande för att<br />
arbetsplatserna fortsätter utvecklas och fungerar långt efter<br />
att organiseraren lämnat dem.<br />
nya sätt att rekrytera och aktivera<br />
En särskild satsning har gjorts på yrkesgruppen inom hushållsnära<br />
tjänster och hemservice, så kallade RUT-jobbare.<br />
<strong>Kommunal</strong> började med att bjuda in till en referensgrupp<br />
inför förhandlingar om nya kollektivavtal. Inbjudningarna<br />
gick ut med sms till alla befintliga medlemmar i gruppen,<br />
annonser på fyra språk och annonsering på Facebook.<br />
Tillvägagångssättet var nytt och antalet medlemmar<br />
i branschen hushållsnära tjänster ökade på bara ett par
Organisering på<br />
privata arbetsplatser<br />
med svag facklig<br />
aktivitet och låg<br />
organisationsgrad.<br />
månader med 25 procent, från 835 till 1 112 medlemmar<br />
vid årets slut. I november hölls dessutom en tvådagars<br />
konferens med referensgruppen där förbundet gick igenom<br />
vilka avtalsyrkanden som ska läggas fram till motparten.<br />
Samtliga tretton deltagare kommer att ingå i avtalsdelegation<br />
i 2013 års avtalsrörelse. Arbetet med att organisera<br />
inom branschen fortsätter under 2013.<br />
<strong>Kommunal</strong> har också gjort en särskild satsning på personliga<br />
assistenter med riktade aktiviteter som föreläsningar,<br />
homepartyn, pubkvällar, improvisationsteater, mingel med<br />
mera. <strong>Kommunal</strong> har lokalt testat olika varianter av dessa.<br />
Under året startades en ny tjänst för facklig rådgivning<br />
per telefon som riktade sig till medlemmar inom jordbruk,<br />
hästnäring och golf. Annonser gick ut i branschmedier och<br />
på Facebook. Tjänsten gick ut på att man genom att skicka<br />
ett enkelt sms blir uppringd av en förtroendevald som kan<br />
dessa branscher. Ett hundratal använde sig av tjänsten, och<br />
i Skåne var den särskilt framgångsrik eftersom lokalt förtroendevalda<br />
även lyckades teckna nya kollektivavtal genom<br />
dessa möten.<br />
Trafikbranschen har ökat med 144 medlemmar sedan<br />
föregående år tack vare riktade insatser och aktiv medlemsvärvning.<br />
travtour för lärlingar<br />
<strong>Kommunal</strong> arrangerade även detta år <strong>Kommunal</strong>s lärlingsserie<br />
Travtouren för travlärlingar inom travsporten, i samband<br />
med V75 och elitloppet. Lärlingsserien har inneburit<br />
att vi numera uppfattas som hästbranschens fackförbund<br />
av aktörerna inom travsporten.<br />
Organiserarnas arbetssätt | steg för steg<br />
1. Förberedelser, kartläggning, förankring lokalt<br />
2. Samtal med enskilda personer (alla medlemmar och icke-medlemmar)<br />
3. Bygga arbetsplatsgrupper, aktivera ledare<br />
4. Driva frågor och värva medlemmar<br />
5. Vinna strider och överlämna till avdelning och sektion<br />
Nu uppfattas <strong>Kommunal</strong> som hästbranschens fackförbund nummer ett.<br />
17
18<br />
Tjejmilen, Karin Karlsson vårdbiträde från Nättraby.<br />
Många avdelningar har genomfört familjedagar i anslutning<br />
till lärlingsserierna. Här har <strong>Kommunal</strong> funnits på plats och<br />
informerat och diskuterat fackliga frågor med besökarna.<br />
Totalt har 5 000 kommunalare besökt familjedagarna.<br />
fullsatt på cup kommunal<br />
<strong>Kommunal</strong> har sedan 1991 stöttat flickfotbollen genom att<br />
vara en samarbetspartner till Svenska Fotbollförbundets<br />
distriktsturnering för flickor 16 år. I årets cup blev det Västerbotten<br />
som fick åka hem med prisstatyetten. I en spännande<br />
finalmatch vann de över Skåne med 3-0. Finalen i Halmstad<br />
bjöd enligt traditionen på både bra fotboll och folkfest på en<br />
fullsatt arena.<br />
<strong>Kommunal</strong> var på plats i såväl gruppspel som slutspel och<br />
till sist även vid finalen. Genom vår medverkan visar vi tydligt<br />
vårt stöd till flickfotbollen, samt att <strong>Kommunal</strong> är ett fackförbund<br />
med visioner och ambitioner.<br />
fackliga frågor på tjejmilen<br />
Den 1 september <strong>2012</strong> var det dags för Tjejmilen och <strong>Kommunal</strong><br />
fanns som vanligt på plats på Gärdet med ett stort<br />
tält, där medlemmar kunde förvara kläder och värdesaker.<br />
Alla medlemmar som sprang fick en träningskalender.<br />
Det fanns även möjlighet att diskutera fackliga frågor med<br />
medlemmar och presumtiva medlemmar. Vår ambition var<br />
att stötta tjejerna inför loppet, och att visa att <strong>Kommunal</strong> är<br />
ett fackförbund som tar ansvar för och bryr sig om helheten.<br />
fler förmåner med nytt kort<br />
Alla medlemmar fick ett nytt medlemskort <strong>2012</strong>. Det var ett<br />
sätt att fylla de önskemål om utökade medlemsförmåner<br />
som medlemmarna har haft.<br />
Medlemskortet är ett medlemsbevis som också är fyllt med<br />
erbjudanden och rabatter på allt från resor och friskvård till<br />
hemelektronik och teater. Förmånerna hittar medlemmarna<br />
på kommunal.se eller på den mobilanpassade webbsidan<br />
och länken blev snabbt den mest klickade och har så varit<br />
sedan dess.<br />
Den som vill kan också ansöka om att få koppla en betal-<br />
och kreditfunktion till kortet utan årsavgift, och 18 000<br />
medlemmar har valt att komplettera medlemskortet med<br />
denna funktion.<br />
<strong>Kommunal</strong> samarbetar med LO Mervärde, som samlar alla<br />
förmåner och kontrollerar att företagen följer <strong>Kommunal</strong>s<br />
etiska krav. Det är <strong>Kommunal</strong> som bestämmer vilka företag<br />
vi ska samarbeta med. Förmåner och rabatter knutna till<br />
<strong>Kommunal</strong>kortet ska vara prisvärda, men inte till vilket pris<br />
som helst. Vi gör inga avsteg från våra etiska regler och<br />
upphandlingspolicy som bland annat kräver att det ska finnas<br />
kollektivavtal på företaget.<br />
nytt system ska ge bättre service<br />
Under <strong>2012</strong> har arbetet med att ta fram underlag för byte<br />
av medlemssystem startat. Målet är att ge medlemmarna<br />
bättre och snabbare service. Förstudiearbetet har gjorts<br />
med bred förankring inom <strong>Kommunal</strong>. Ett stort antal<br />
projekt arbeten och workshops har genomförts med mål<br />
att beskriva nuläget i arbetssätt och att komma fram till<br />
hur vi vill att vi ska arbeta i ett kommande system. Både<br />
systemperspektiv och verksamhetsperspektiv har beaktats<br />
i arbetet, vilket innebär att både arbetssätt och systemstöd<br />
hanteras parallellt för att åstadkomma största möjliga<br />
förbättring i kommande system.
fokusmål<br />
Medlemmarna upplever att vi på<br />
arbetsplatserna ger dem stöd i deras<br />
yrke och att vi synliggör deras jobb.<br />
19
10.55<br />
kolmården<br />
Anna Pettersson<br />
Djurvårdare<br />
Jag försöker förmedla min egen passion för djuren till<br />
gästerna, och det är härligt att se när glöden väcks hos<br />
någon. Jag jobbar med rovfåglar och djur från Sydamerika. Tidigare<br />
har jag flyttat runt i djurparken. Det är kul att lära sig nya saker men<br />
nu uppskattar jag min fasta anställning, efter sex år som vikarie,<br />
och mitt tydliga arbetsområde.
RANsch | yRkE<br />
Synligare branscher<br />
och säkrare jobb<br />
Fria arbetskläder, säkrare arbetsmiljö och fler nattis.<br />
Det är några frågor som <strong>Kommunal</strong> arbetade med<br />
under året och som har gett resultat. Fler medlemmar<br />
har fått arbetskläder, färre buss förare<br />
tvingas hantera kontanter och 30 nya nattis har<br />
öppnat i landet. Samtidigt har det vardagliga<br />
fackliga arbetet fortsatt ute på arbetsplatserna,<br />
bland annat genom 3 000 skyddsronder i totalt<br />
elva branscher.<br />
vilka är de tre viktigaste frågorna för medlemmarna i<br />
<strong>Kommunal</strong>? Svaret är lön, arbetsmiljö och kompetensutveckling/utbildning,<br />
oavsett bransch och yrke. Det visar den<br />
enkät som medlemmar och oorganiserade har svarat på i<br />
samband med bland annat arbetsplatsbesök, möten och<br />
mässor. Lokalavdelningarna har också uppmanats att prata<br />
om Tre frågor ute på arbetsplatserna och på möten.<br />
Kartläggningen ger förbundskontoret, sektionerna och<br />
avdelningarna ett bra underlag för vad som ska prioriteras.<br />
Nu fortsätter arbetet med Tre frågor kontinuerligt i olika<br />
sammanhang.<br />
utbildning och arbetskläder i äldreomsorgen<br />
Yrkena inom äldreomsorgen är kvalificerade och det ska<br />
krävas en grundutbildning motsvarande gymnasiets vårdoch<br />
omsorgsutbildning för att arbeta där. Den frågan driver<br />
<strong>Kommunal</strong> i alla kontakter med arbetsgivare och myndigheter.<br />
Genom en riktad skyddsombudsaktivitet under året har<br />
fler medlemmar inom hemtjänsten fått fria arbetskläder.<br />
Frågan har dessutom väckt ett stort massmedialt intresse.<br />
Det ger förutsättningar för en obruten vårdkedja, och medlemmarna<br />
slipper ta hem smitta och slita ut sina privata<br />
kläder.<br />
För att utreda brister och samband mellan biståndsbedömning<br />
och biståndsbeslut, och hur det påverkar<br />
medlemmarnas förutsättningar att göra ett bra jobb, har<br />
ett samarbete med Akademikerförbundet SSR startat.<br />
Medlemmarnas arbetssituation, med brist på god arbetsmiljö<br />
och förutsättningar att kunna göra ett gott arbete,<br />
har också uppmärksammats i massmedier.<br />
tryggare bussförare<br />
Bussförare ska känna sig säkra på jobbet, därför driver<br />
<strong>Kommunal</strong> bland annat att all kontanthantering och viseringsplikt<br />
ska tas bort. Trygghet och säkerhet är viktigt för att<br />
yrket ska ha ett attraktionsvärde i framtiden.<br />
Samtidigt fortsätter hot och våld att vara ett stort bekymmer<br />
i branschen. Konkreta åtgärder pågår, och det finns<br />
en bred överenskommelse mellan BUA, berörda arbetsgivare<br />
och Arbetsmiljöverket om att detta inte är acceptabelt.<br />
Trygga anställningsvillkor är en annan viktig fråga. I den<br />
transportpolitiska rapporten som togs fram under hösten<br />
av LO har <strong>Kommunal</strong> ställt krav på anställningstrygghet vid<br />
upphandlingar. I dagsläget missbrukas övertagandeprocessen<br />
av arbetsgivarna och det måste stoppas.<br />
För att lyfta fram jobben i trafikbranschen har <strong>Kommunal</strong><br />
deltagit i flera mässor och evenemang. Persontrafikmässan<br />
i Göteborg var ett forum där bussföraryrket lyftes fram<br />
utifrån de stora rekryteringsbehoven under kommande år.<br />
Bussförar-SM är ett evenemang där vi också var med och<br />
profilerade yrket.<br />
21
22<br />
Viktigaste frågorna<br />
för medlemmarna:<br />
• Lön<br />
• Arbetsmiljö<br />
• Kompetensutveckling<br />
För att göra branschen Djur och<br />
Natur synligare bidrog <strong>Kommunal</strong><br />
med ekonomiska medel till SLU.<br />
fler kvinnor i räddningstjänsten<br />
Antalet brandmän som organiserar sig i <strong>Kommunal</strong> har minskat<br />
de tre senaste åren. Om det handlar om pensionering, övergång<br />
till annan facklig organisation eller om de valt att vara<br />
oorganiserade är svårt att veta. Vad vi med stor säkerhet kan<br />
se är att allt fler yngre brandmän väljer att vara oorganiserade<br />
eller bli medlemmar i Brandmännens Riksförbund (BRF) på<br />
grund av att de där kan få medlemskap under den två-åriga<br />
SMO-utbildningen. För att bryta den trenden har <strong>Kommunal</strong><br />
under <strong>2012</strong> besökt samtliga räddningsskolor och alla klasser.<br />
Det systematiska arbetet för att få in fler kvinnor inom<br />
räddningstjänsten har fortsatt och nu finns 160 heltidsanställda<br />
kvinnliga brandmän. <strong>Kommunal</strong> har blivit den<br />
naturliga samarbetspartnern för MSB (Myndigheten för samhällsskydd<br />
och beredskap) i jämställdhetsfrågor. Vi arbetar<br />
också med att påverka producenter av brandmaterial och ta<br />
fram förslag på handlingsplaner för gravida. Nätverket för<br />
kvinnor inom räddningstjänsten som bildades förra året har<br />
utvecklats och fått fler medlemmar.<br />
Arbetet för att sätta fokus på det systematiska arbetsmiljöarbetet,<br />
både nationellt och internationellt, har fortsatt.<br />
Arbetet med Friska brandmän har utvecklats och nu jobbar<br />
inte mindre än 70 procent av räddningstjänsterna i Sverige<br />
efter den så kallade Skellefteåmodellen. Arbetet har också<br />
resulterat i att producenterna av kem- och tvättutrustning<br />
nu tillverkar sin utrustning efter den svenska modellen.<br />
Med utgångspunkt i den stora förändringen av räddningstjänstens<br />
framtida arbete som pågår, är det viktigt att<br />
<strong>Kommunal</strong> fortsätter driva kravet att räddningstjänsten tar<br />
ett helhetsgrepp om säkerhetsarbetet i landets kommuner.<br />
djur och natur på gång<br />
För att göra branschen Djur och Natur synligare bidrog<br />
<strong>Kommunal</strong> med ekonomiska medel till SLU:s, Sveriges<br />
lant bruksuniversitet, rapport Branschbeskrivning Trädgård<br />
– område hortikultur, utemiljö och fritidsodling. I framtiden<br />
kommer arbetstillfällena att öka och det är viktigt att myndigheterna<br />
får vetskap om branschen så att <strong>Kommunal</strong>s<br />
blivande medlemmar kan få bra utbildning.<br />
I syfte att förbättra arbetsmiljön för banskötare och<br />
minimera skaderisken för hästarna deltar <strong>Kommunal</strong> i forskningsprojektet<br />
Travbanans konstruktion och skötsel – hur<br />
bygger och underhåller vi travbanor för bästa kvalitet? Projektet<br />
leds av JTI, Institutet för jordbruks- och miljöteknik.
<strong>Kommunal</strong>s medlemmar inom djursjukvården har fått ett<br />
bättre underlag till den tentamen som de ska skriva för att<br />
få sin legitimation. Vid den senaste tentamen i oktober<br />
klarade sig alla som skrev.<br />
Vi är delaktiga i att TCYK, Trädgårdsnäringens Centrala<br />
Yrkeskommitté, skapat ett webbaserat verktyg för TCYKs<br />
yrkesbevis. Det underlättar för dem som vill ta yrkesbevisen<br />
och under <strong>2012</strong> utfärdades 543 yrkesbevis.<br />
30 nya nattis<br />
Ett intensivt opinionsarbete i frågan om barnomsorg alla<br />
tider på dygnet har gett resultat. Frågan har debatterats<br />
livligt och många kommuner har infört barnomsorg på<br />
obekväm arbetstid.<br />
En kartläggning av TT visar att 30 kommuner startade<br />
nattis under <strong>2012</strong>. Det har även inrättats ett statsbidrag<br />
för att stimulera kommuner att öppna barnomsorg på<br />
obekväm arbetstid. Men en hel del kvarstår för att nå<br />
målet att barnomsorgen är öppen när föräldrarna arbetar.<br />
3 000 skyddsronder<br />
Skyddsombudsuppdraget firade 100 år under <strong>2012</strong>.<br />
<strong>Kommunal</strong>s skyddsombud och huvudskyddsombud gick<br />
under året cirka 3 000 skyddsronder i totalt elva branscher.<br />
Berörda branscher är: barnomsorgen, deponier, fritidshem,<br />
golf, hem tjänsten, jordbruk, lokalvård, restaurang och kök,<br />
Svenska kyrkan, vatten och avlopp samt sotare. Huvudskydds<br />
om buden har gått övergripande skyddsronder inom<br />
kommuner och landsting.<br />
förebyggande arbetsmiljöarbete<br />
För att utveckla delaktigheten på arbetsplatsen har<br />
<strong>Kommunal</strong> deltagit i flera konferenser. För att öka skyddsombudens<br />
möjligheter att påverka arbetsgivaren att satsa<br />
på förebyggande arbete har <strong>Kommunal</strong> också medverkat på<br />
en konferens om psykosocial arbetsmiljö för huvudskyddsombud<br />
(HSO) och regionala skyddsombud (RSO). Utgångspunkten<br />
var de höga sjuktalen (på grund av relationer i<br />
arbetet) inom branschen vård och omsorg.<br />
erbjudanden för bärplockare<br />
Under bärsäsongen <strong>2012</strong> fick cirka 6 000 bärplockare från<br />
tredje land, de flesta från Thailand, anställningserbjudanden.<br />
Lokalavdelningarna har under året besökt bärföretagen flera<br />
30 kommuner startade<br />
nattis under <strong>2012</strong>.<br />
23
24<br />
Skattebetalarnas pengar ska gå till företag<br />
som sköter sina skatter och avgifter till stat<br />
och kommun på ett korrekt sätt.<br />
gånger och de små meningsskiljaktigheter som har varit har<br />
kunnat lösas lokalt på ett tillfredsställande sätt.<br />
På förbundskontoret har kontakter knutits med både<br />
Migrationsverket och bärföretagen, vilket gav ett bra klimat<br />
mellan dem och <strong>Kommunal</strong>.<br />
När det gäller plockare från Europa som rör sig inom den<br />
fria rörligheten i EU, blev det vissa problem under <strong>2012</strong>. Många<br />
plockare råkade illa ut när de inte hittade några bär och hade<br />
varken mat eller något boende, vilket uppmärksammades<br />
mycket i medierna. Här fick <strong>Kommunal</strong> en expertroll när<br />
medierna ville ha en kommentar.<br />
samarbete för fler vita jobb<br />
Med målet att motverka osund konkurrens, oegentliga löner<br />
och anställningsvillkor deltar <strong>Kommunal</strong>, sedan augusti <strong>2012</strong>,<br />
i projektet Vita jobb. Det är ett samarbete som startade<br />
2003 mellan fackförbunden Byggnads, Elektrikerna, Målarna,<br />
Transport och Fastighet. Ett annat mål är att skattebetalarnas<br />
pengar ska gå till företag som sköter sina skatter och avgifter<br />
till stat och kommun på ett korrekt sätt. I slutet av <strong>2012</strong><br />
har LO fått ansvaret för att driva frågan som ett förbundsgemensamt<br />
projekt i LOs regi.<br />
motioner i riksdagen<br />
Samarbetet med kommunalare i riksdagen har fortsatt att<br />
utvecklas. Arbetet har skett i fem arbetsgrupper: kvalitet i<br />
vård och omsorg, barnomsorg, sjukförsäkringen, migrerad<br />
arbetskraft samt arbetsmarknad.<br />
Under hösten lämnade riksdagsledamöterna in ett 20-tal<br />
motioner som bygger på samarbetet i arbetsgrupperna och<br />
som alla berör <strong>Kommunal</strong>s medlemmar. Riksdagsgruppen<br />
har också via andra aktiviteter debatterat frågorna vid
Samarbetet med kommunalare<br />
i riksdagen har fortsatt att utvecklas.<br />
Under hösten lämnade riksdagsledamöterna<br />
in ett 20-tal motioner som bygger på<br />
samarbetet i arbetsgrupperna och som<br />
alla berör <strong>Kommunal</strong>s medlemmar.<br />
bland annat interpellationer och frågor till regeringen.<br />
Under året har samarbete inletts med socialdemokrater<br />
som är kyrkopolitiskt ansvariga inför valet 2013. <strong>Kommunal</strong><br />
deltog på kyrkopolitiskt forum med ett stort inslag om<br />
arbetsvillkoren för anställda inom Svenska kyrkan. Genom<br />
samverkan får <strong>Kommunal</strong> möjlighet att påverka Socialdemokraternas<br />
handlingsplan när det gäller arbetsmiljö och<br />
utvecklingsmöjligheter för anställda inom Svenska kyrkan.<br />
yrkes-sm lockade många<br />
<strong>Kommunal</strong> deltog i Yrkes-SM i Malmö i tävlingsgrenen vård<br />
och omsorg och sponsrade dessutom en del av tävlingsgrenen<br />
trädgårdsanläggning. Det var Hudiksvall som knep guldet i<br />
grenen vård och omsorg.<br />
Efter sju olika tävlingsmoment hade Nora Bertils och<br />
Andrea Larsson från Bromansgymnasiet samlat flest poäng.<br />
År 2013 ska en av dem representera Sverige i VM i Leipzig.<br />
Vid tävlingen nådde <strong>Kommunal</strong> många elever från grundskolan<br />
som förhoppningsvis inspirerats till att söka till vård-<br />
och omsorgsprogrammet. <strong>Kommunal</strong> fick också möjlighet<br />
att informera och föra dialog om värdet av att vara fackligt<br />
ansluten.<br />
Yrkes-SM bidrog även till att synliggöra medlemmarnas<br />
yrkesutövning och kompetens i massmedierna och för de<br />
21 000 besökare som fanns på plats.<br />
fokus på omsorg<br />
Äldreomsorgen och barnomsorgen var viktiga i <strong>Kommunal</strong>s<br />
opinionsbildning under <strong>2012</strong>. Ett par rapporter om äldreomsorg<br />
fick stort mediegenomslag, en av dem var Hänger<br />
din mammas trygghet på dig.<br />
Äldreomsorgen var också vår huvudfråga i Almedalen med<br />
tre seminarier som belyste äldreomsorgen. Under Almedalsveckan<br />
delades samtidigt t-shirts i barnstorlek ut på temat<br />
Världens bästa äldreomsorg 2030. T-shirtarna hade texter i<br />
stil med (2030 är det jag som matar dig) och väckte tankar<br />
om vem som ska vilja jobba i framtidens äldreomsorg.<br />
Bilder på barn i <strong>Kommunal</strong>s t-shirtar spreds snabbt i sociala<br />
medier.<br />
I december släpptes rapporten Åtstramningens pris – hur<br />
påverkas de medelålders barnen av äldreomsorgens minskning?<br />
av Marta Szebehely och Petra Ulmanen. Ett samarbete<br />
med Akademikerförbundet SSR inleddes också med en<br />
hearing om biståndsbedömningen inom äldreomsorgen.<br />
Med fokus på barnomsorgen valde <strong>Kommunal</strong> att spinna<br />
vidare på det framgångsrika arbetet året innan och presenterade<br />
bland annat rapporten Barnomsorg på obekväm<br />
arbetstid – för vem? I oktober presenterade vi en rapport<br />
om situationen på fritids, Har någon sett Matilda? Här var<br />
många avdelningar engagerade och frågan fick stor spridning<br />
i hela landet och blev en snackis på Twitter under<br />
hashtaggen #fritids.<br />
vägval välfärd<br />
I december presenterade vi vår utredning om vinster i välfärden,<br />
Vägval välfärd. Det var ett uppdrag från <strong>Kommunal</strong>s<br />
kongress 2010 som aktualiserades under våren av LOkongressens<br />
beslut om att arbeta med frågan. Rapporten<br />
mottogs positivt inom och utanför organisationen. Utifrån<br />
omfattande medlemsundersökningar bland personal i äldre-<br />
och barnomsorg kunde <strong>Kommunal</strong> visa att det verkliga<br />
problemet i den svenska välfärden är bristande resurser,<br />
bristande bemanning, bristande politiskt ansvar, dåliga<br />
arbetsvillkor och låg status för yrkena. Resultaten från<br />
25
26<br />
Skriv under du också!<br />
Right2Water – Kampanjen fick sitt start-<br />
skott genom att <strong>Kommunal</strong>s ordförande<br />
Annelie Nordström var med i Sveriges Radio<br />
P3s program Musikhjälpen som hade just<br />
vattenfrågan som tema.<br />
Den 18 oktober deltog <strong>Kommunal</strong> i Fairtrade Challenge och<br />
arrangerade fika för 82 000 personer på bland annat arbetsplatser,<br />
torg och sektionsexpeditioner runt om i landet.<br />
medlemsundersökningarna gick som ett medskick till LOs<br />
ställningstagande i frågan.<br />
från nätrot till kvinnodag<br />
Under året medverkade <strong>Kommunal</strong> på Nätrot ’12 för att nå<br />
fram till politiska bloggare, på Stockholm Pride för att lyfta<br />
det fackliga mångfaldsarbetet och på LO-kongressen där vi<br />
hade egna röstberättigade ombud.<br />
<strong>Kommunal</strong> gjorde också en insats för klimatet genom att<br />
klimatkompensera allt tryck och deltog i Fairtrade Challenge<br />
med tusentals registrerade fikadeltagare. På internationella<br />
kvinnodagen 8 mars deltog <strong>Kommunal</strong> i ett samarbete med<br />
flera organisationer som kallades 15:51-kampanjen.<br />
rätt till rent vatten<br />
Ännu en kampanj som <strong>Kommunal</strong> jobbade med var Right-<br />
2Water. Det är ett Europafackligt projekt för att försöka få<br />
fram ett medborgarinitiativ i EU för rätten till rent vatten.<br />
Vår uppgift är att i Sverige samla in 150 000 namn under<br />
<strong>2012</strong>–2013 tillsammans med andra svenska fackförbund.<br />
Kampanjen fick sitt startskott genom att <strong>Kommunal</strong>s<br />
ordförande Annelie Nordström var med i Sveriges Radio P3s<br />
succéprogram Musikhjälpen som hade just vattenfrågan<br />
som tema.<br />
sjukförsäkring och arbetsmiljö i hetluften<br />
Sjukförsäkringen har varit en högaktuell och prioriterad fråga<br />
för <strong>Kommunal</strong> under året, bland annat för att påverka arbetet<br />
i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Vi har<br />
besvarat remisser och släppt rapporten Under höga tak<br />
ryms alla, där vi föreslår att taken i sjukförsäkringen höjs<br />
kraftigt.<br />
Under <strong>2012</strong> färdigställdes en undersökning om arbetsmiljön<br />
för medlemmar med utländsk bakgrund och publicerades<br />
i boken Det räcker inte att göra rätt. I boken berättar intervjupersonerna<br />
om hur de upplever olika besvär i muskler och<br />
leder samt sömnbesvär eller huvudvärk. Symptomen är<br />
vanliga bland medlemmar i <strong>Kommunal</strong>, men diskriminering<br />
och kränkning på grund av utländsk bakgrund i samspel<br />
med övriga faktorer kan göra arbetstagare med utländsk<br />
bakgrund relativt mer utsatta för ohälsa.
Återkommande upplevelse av diskriminering anses vara en<br />
form av kronisk stress. Många av intervjupersonerna berättar<br />
att de har upplevt diskriminering och kränkning vid olika<br />
faser i arbetslivet.<br />
aktivt arbete i ilo<br />
För att förbättra anställningsvillkoren för löntagare både<br />
i Sverige och i världen har <strong>Kommunal</strong>, genom sin plats i<br />
svenska ILO-kommittén, fortsatt att ställa krav på den<br />
svenska regeringen att ratificera ILO-konvention nr 94<br />
om arbetsklausuler och sociala kriterier i kontrakt där<br />
offentlig myndighet är part. ILO, Internationella arbetsorganisationen,<br />
är FNs fackorgan för arbetslivsfrågor.<br />
I år fick vi draghjälp av riksdagen som skickade ett tillkännagivande<br />
till regeringen där de begärde ratifikation<br />
av konventionen. Vi har även fortsatt begärt att regeringen<br />
ska ratificera ILO-konvention nr 189 om arbetsvillkor för<br />
personer som arbetar i andras hushåll. Bägge dessa konventioner<br />
har helt avvisats av regeringen, bland annat har<br />
de anfört att de avvaktar en EU-ratificering – vilket är<br />
omöjligt eftersom EU inte kan vara medlem i ILO.<br />
standard för global arbetsmiljö<br />
I arbetet för ökad säkerhet av arbetsmiljö för medlemmar<br />
och arbetstagare i andra länder har <strong>Kommunal</strong> via standardiseringskommittéer<br />
påverkat utvecklingen inom följande<br />
områden: bäddutrustning för vårdmiljöer, trädgårdsmaskiner,<br />
fordonsergonomi, förbrukningsmaterial inom sjukvården,<br />
stick- och skärskador, lantbruksmaskiner och trädgårdsmaskiner<br />
samt ergonomi.<br />
sociala dialogen i eu<br />
Under året har parterna i ETF, Europeiska transportarbetarefederationen,<br />
diskuterat problematiken med bristen på<br />
förare och att det är viktigt att locka yngre och kvinnor till<br />
transportbranschen. Två projekt har pågått under året, WISE<br />
– Women employment in urban public transport companies<br />
och förarplatsprojektet.<br />
Andra viktiga frågor för ETF är förarbevisutbildningen och<br />
hur den ser ut i de olika länderna, hur vi kan hjälpa förare från<br />
andra länder när de får problem vid körning utanför det egna<br />
landet, kör- och vilotidsreglerna samt hur den nya generationens<br />
färdskrivare ska utvecklas och vilka uppgifter som<br />
ska gå att få ut av den.<br />
EFFAT, Europeiska federationen för fackföreningar inom<br />
livsmedelsindustrin, jordbruket, restaurang- och turistsektorerna,<br />
har fortsatt sitt prioriterade arbete med osäkra<br />
anställningar.<br />
En webbsida www.precarious-work.eu/en har skapats där<br />
medlemsförbunden kan dela information och erfarenheter.<br />
bättre villkor genom utvecklingssamarbete<br />
Genom samarbetsprojekt i sammanlagt 40 länder stödjer<br />
<strong>Kommunal</strong> 118 förbund, som är medlemmar i samma<br />
globala fackliga federationer som vi, i deras arbete med<br />
fackliga och mänskliga rättigheter.<br />
Projekten fokuserar på att stärka fackens förutsättningar,<br />
jämställdhet, organisering och arbetsmiljö. Flera av projekten<br />
har varit framgångsrika i att påverka lagstiftning, reformer<br />
och förhandlingar. Detsamma gäller för arbetet med att stärka<br />
kvinnor och ungdomar, de har både blivit mer aktiva och<br />
bättre representerade på ledande poster inom förbunden.<br />
”Det räcker inte att göra rätt” heter boken, som bygger på intervjuer<br />
med 17 slumpvis utvalda medlemmar med utländsk bakgrund, främst<br />
inom vård och omsorg. Författaren Yeshiwork Wondemeneh, utredare<br />
på <strong>Kommunal</strong>, menar att deras berättelser sätter fingret på många<br />
viktiga frågeställningar.<br />
27
28<br />
Hör Evangeline Bourmpoula, ekonom vid<br />
ILO, berätta hur kvinnor drabbas hårdare än<br />
män av arbetslöshet i ekonomiska kriser.<br />
tre framgångsrika projekt<br />
I projektet med det vietnamesiska förbundet inom hälsa och<br />
sjukvård har medlemsrekryteringen i den privata sektorn ökat.<br />
Förbundet har också varit framgångsrikt i sina utbildningar i<br />
förhandlingsteknik och kollektivavtal vilket har gett högre<br />
löner och bättre övertidsersättning.<br />
Det sydafrikanska projektet där regionala skyddsombud<br />
utbildas är unikt i och med att det drivs gemensamt av<br />
lantarbetarfacken, arbetsgivarorganisationer och arbetsmarknadsdepartementet.<br />
De har fått ner antalet olycksfall,<br />
tillgången och användningen av skyddsutrustning och<br />
skyddskläder har ökat. Gravida kvinnor slipper arbeta med<br />
bekämpningsmedel, rapporteringen av olyckor och tillbud<br />
har förbättrats, den sociala dialogen har utvecklats vilket<br />
gett bättre kollektivavtal och fler medlemmar.<br />
I projektet i Asien har man i Pakistan tack vare ihärdigt<br />
arbete äntligen lyckats få fackliga rättigheter för lantarbetare<br />
och att de får rätt att träffa kollektivavtal. I Indien<br />
har ett avtal nåtts mellan en teplantage, ägd av en industrikoncern<br />
och de anställda efter en konflikt. 1 200 anställda<br />
hade blivit lockoutade i flera månader efter en strejk. Man<br />
lyckades få åtalet mot de anställda nedlagt och ersättning<br />
för de månader arbetarna var avstängda.<br />
fackliga rättigheter = mänskliga rättigheter<br />
FN-organet ILO har i uppdrag att förhindra att arbetare<br />
utnyttjas och exploateras. Deras kärnkonventioner reglerar<br />
grunderna på arbetsmarknaden, såsom organisationsrätt,<br />
lika lön för män och kvinnor, kollektiv förhandlingsrätt och<br />
förbud mot tvångsarbete. Trots att en majoritet av länderna<br />
i FN har antagit konventionerna är det många som medvetet<br />
bryter mot dem. En del regeringar anklagar fackligt aktiva<br />
för att vara ett hot mot den nationella säkerheten eller för<br />
samröre med terroristorganisationer för att komma runt att<br />
de har åtagit sig att respektera fackliga rättigheter. Kampen<br />
förs varje dag i många länder av människor som riskerar att<br />
utsättas för hot, avskedanden, fängslanden, tortyr, sexuella<br />
trakasserier och till och med mord.<br />
stöd till både förbund och individer<br />
I Turkiet kämpar fackförbunden mot antifackliga lagar och<br />
ständiga trakasserier. Offentligfacken har ändå lyckats<br />
rekrytera 25 600 arbetstagare som har osäkra anställningar<br />
och förbättrat deras löner med upp till 40 procent. De har<br />
också arbetat aktivt för bättre villkor för kvinnor och ungdomar<br />
med att stärka deras fackliga engagemang. <strong>Kommunal</strong><br />
har skickat flera protestbrev till den turkiska regeringen.<br />
De har gällt ledare och aktiva, varav många var kvinnor,<br />
som arresterats och fängslats för att de deltagit i fackliga<br />
aktiviteter.<br />
<strong>Kommunal</strong> har stött indonesiern Arif Islam från förbundet<br />
Angkasa Pura I Union som blev avskedad efter att på sin fritid<br />
ha deltagit i en strejk. <strong>Kommunal</strong> beviljade ett anslag från<br />
KNS Solidaritetsfond för mat till hans familj, för advokatkostnader<br />
och för att facket skulle kunna informera om hans<br />
fall. Arbetsdomstolen dömde hösten <strong>2012</strong> helt i enlighet<br />
med fackets yrkande att han ska återfå sitt arbete. Domen<br />
var en stor framgång då den slog fast att strejken var laglig<br />
och att arbetstagarnas rättighet till konfliktåtgärder måste<br />
erkännas.<br />
”urgent actions”<br />
En internationell solidaritetshandling som ofta är effektiv är<br />
att skicka protestbrev till regimer som kränker fackliga företrädare<br />
och fackliga rättigheter. Under året har <strong>Kommunal</strong><br />
skickat flera protester till olika regeringar.<br />
Protestbreven till Iran har handlat om att fria fackföreningar<br />
ska tillåtas, att förföljelserna mot dem som försöker organisera<br />
sig ska upphöra, likaså de godtyckliga arresteringarna och<br />
domarna samt att de som är fängslade ska släppas fria och<br />
även få medicinsk vård.<br />
Andra länder <strong>Kommunal</strong> har skickat protestbrev till är<br />
Colombia där fackliga medlemmar felaktigt avskedades för<br />
åtta år sedan och inte återanställts än trots uppmaningar<br />
både från ILO och från en lokal domstol.<br />
Vi har också skickat brev till Moldavien där lantarbetare<br />
inte fick ut sina löner, till Kirgizistan mot ett nytt lagförslag<br />
som innebar försämrad strejkrätt och sämre möjligheter till<br />
kollektivförhandling, till Algeriet där IULs representant blev<br />
kidnappad och misshandlad och till Nederländerna där ett<br />
vårdföretag vägrade låta fackliga representanter träffa de<br />
anställda och arresterade dem för olaga intrång.
fokusmål<br />
Medlemmarna upplever att det är vi som<br />
har stått för förbättringarna i deras löne- och<br />
anställningsvillkor på arbetsplatsen.<br />
29
FÖRhANDLINGAR<br />
30<br />
Högre löner och<br />
bättre villkor för många<br />
I <strong>2012</strong> års avtalsrörelse lyckades <strong>Kommunal</strong> få<br />
igenom löneökningar på mellan 2,6 och 3 procent<br />
och lägstalönerna höjdes med samma kronslag<br />
som lönerna ökade i samtliga avtal. Villkoren för<br />
visstidsanställda förbättrades, liksom villkoren för<br />
dem som arbetar övertid eller mertidsarbete vid<br />
jour. De flesta avtalen är ettåriga och kommer att<br />
omförhandlas redan 2013.<br />
årets avtalsrörelse var tuff, av flera skäl. Livsmedelsarbetareförbundet,<br />
GS-facket och IF Metall valde att ställa sig<br />
utanför LO-samordningen. Det innebar att det inte var ett<br />
enigt LO som genomförde avtalsrörelsen.<br />
Under våren tecknade facken inom industrin de första<br />
kollektivavtalen på 3 procent under 14 månader, vilket<br />
gav en årstakt på 2,6 procent. Handelsanställdas förbund<br />
tecknade, efter omfattande varsel och sympatiåtgärder<br />
från flera LO-förbund, ett kollektivavtal på 2,6 procent.<br />
<strong>Kommunal</strong> följde sedan den procentsats som industrin och<br />
Handelsanställdas förbund gjort upp om, med undantaget att<br />
vi höjde lägstalönerna lika mycket i krontal som utgående<br />
löner höjdes.<br />
många ettåriga avtal<br />
Avtalsrörelsen <strong>2012</strong> resulterade i ettåriga avtal med de<br />
flesta centrala arbetsgivarorganisationer. Tre avtal inom<br />
Arbetsgivaralliansens område träffades på två år.<br />
nya kollektivavtal<br />
Vårdföretagarnas Kollektivavtal bilaga E Vård och behandlingsverksamhet<br />
samt omsorgsverksamhet och Bransch F<br />
Äldreomsorg separerades. Även trossamförbundet Svenska<br />
kyrkan inom IDEA fick ett eget avtal.<br />
bättre villkor vid visstidsanställningar<br />
Vid sidan av löner och ersättningar var frågan om villkorsförbättringar<br />
vid visstidsanställningar en röd tråd i de flesta<br />
förhandlingar. För att lyfta denna fråga tog <strong>Kommunal</strong> fram<br />
rapporten Ständigt standby. Rapporten belyste hur visstidsanställdas<br />
situation ser ut och lyfte bland annat att visstidsanställning<br />
innebär lägre lön, inte bara gäller unga och inte<br />
heller leder till fast jobb på sikt.
13.03<br />
stockholm<br />
Mattias Gustafsson<br />
Styr- och reglertekniker<br />
Det känns mäktigt att vara delaktig i processen att rena<br />
Mälarens vatten till dricksvatten för 1,3 miljoner<br />
stockholmare. Jag gillar också att jobbet är både intellektuellt<br />
och handfast. Ena veckan sitter jag framför datorn och<br />
programmerar eller klurar ut nya lösningar, veckan efter är<br />
jag ute och drar kablar och sköter underhåll.<br />
31
32<br />
• Ettåriga avtal i de flesta branscher.<br />
• 2,6–3 procent mer i lön.<br />
• Lägstalönerna ökade med uppåt 700 kr.<br />
• Bättre villkor för visstidsanställda.<br />
• Nytt kollektivavtal för privatanställda<br />
personliga assistenter.<br />
Insatserna för att förbättra<br />
villkoren för privatanställda personliga<br />
assistenter har gett resultat.<br />
I många branscher ledde förhandlingarna till bättre möjligheter<br />
att gå från visstidsanställning till tillsvidareanställning,<br />
och visstidsanställningen begränsades till totalt tre år. Det<br />
gäller bland annat i branscherna vård och omsorg samt hemservice.<br />
En annan fråga som var högaktuell i flera branscher<br />
var den om arbetskläder. Det resulterade i förbättringar för<br />
medlemmar inom bland annat trädgårdsanläggning, trädgårdsodling,<br />
jordbruk och golfbanor.<br />
fokus på personliga assistenter<br />
En viktig grupp i avtalsrörelsen var privatanställda personliga<br />
assistenter. Här varslade <strong>Kommunal</strong> om konflikt. Unikt<br />
för detta varsel var att flygbussarna varslades om sympatistrejk<br />
för att få arbetsgivarna att ge vika. Efter hårda förhandlingar<br />
med arbetsgivarparten Almega Vårdföretagarna<br />
kunde ett nytt kollektivavtal tecknas.<br />
Det var på flera sätt en historisk delseger eftersom vi fick<br />
uppsägningstiden reglerad i avtalet och en reglering om att<br />
medlemmarna ska ha en garanterad sysselsättningsgrad som<br />
ska framgå av anställningsavtalet och att månadslön ska<br />
tillämpas.<br />
Parallellt med förhandlingarna genomfördes en annonskampanj<br />
i dagstidningar, på webbplatser, i sociala medier.<br />
Cirka 35 000 personer klickade sig vidare för att läsa vår<br />
åsikt om personliga assistenters situation och över 3 000<br />
personer tittade på vår webbsända presskonferens, vilket<br />
är den högsta tittarsiffran någonsin för <strong>Kommunal</strong>s webbsändningar.<br />
bättre jourregler<br />
På de avtal där det förekommer jour är den ständiga frågan<br />
att bilden av hur det hanteras lokalt inte stämmer mellan<br />
parterna. På Sveriges Kommuner och Landsting, SKL, har<br />
man tillsatt en arbetsgrupp för att hitta en gemensam tolkning<br />
av hur bilagan ska tolkas till våra medlemmars fördel.<br />
Inom vårdföretagarnas avtalsområde gjordes förbättringar<br />
av jourreglerna inom avtalsområdena vård och omsorg och<br />
inom ambulans.<br />
hög tid för jämställda löner<br />
I arbetet för jämställda löner presenterade <strong>Kommunal</strong><br />
gemensamt med legitimerade sjukgymnaster, Akademikerförbundet<br />
SSR, Vision och Vårdförbunden rapporten Hög tid<br />
för jämställda löner. I samband med internationella kvinnodagen<br />
inleddes ett bredare samarbete med flera fackförbund,<br />
kvinnoorganisationer och politiska kvinnoförbund inom<br />
15:51-rörelsen, som arbetar för att uppmärksamma<br />
löneskillnaderna mellan kvinnor och män.<br />
bättre kommunikation om förhandlingarna<br />
Kommunikationen med medlemmar om kollektivavtalsförhandlingarna<br />
utvecklades under <strong>2012</strong>. Sms-tjänsten för<br />
snabb information om senaste nytt användes igen, vilket<br />
uppskattades, och <strong>Kommunal</strong> berättade på ett nytt sätt om<br />
de nya kollektivavtalen i foldern Ditt nya avtal.<br />
Under september startades ett internt arbete, Samordning<br />
13, där <strong>Kommunal</strong> valde ut sex prioriterade branschområden<br />
som akut behöver fler medlemmar inför kommande förhandlingar.<br />
Det ska också mynna ut i stöd till förtroendevalda<br />
lokalt.<br />
155 centrala kollektivavtal<br />
Under året hanterade <strong>Kommunal</strong> 155 centrala kollektivavtal.<br />
670 företag gick med som nya medlemmar i en
Statistik tvister 2005–<strong>2012</strong><br />
År 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong><br />
Arbetsskador 661 796 808 494 665 840 537 446<br />
- avslutade 751 757 833 623 612 773 628 530<br />
Tvister 282 306 243 260 236 198 177 199<br />
- avslutade 357 230 241 314 265 291 199 195<br />
Rättshjälp 53 45 53 88 74 120 75 68<br />
- avslutade 158 50 59 76 55 92 77 105<br />
Diskriminering 46 54 69 75 66 58 28 0<br />
- avslutade 57 45 54 85 77 62 48 4<br />
Skiljenämnd 61 66 59 42 16 11 17 13<br />
- avslutade 63 63 61 42 16 12 18 13<br />
Skadestånd avd 17 28 57 55 91 54 41 48<br />
- avslutade 16 29 55 56 91 53 42 48<br />
arbetsgivarorganisation och 187 företag träffade hängavtal<br />
med förbundet. Totalt har cirka 3 600 företag träffat hängavtal<br />
med förbundet.<br />
Förbundet hanterade 1 829 företag där kollektivavtal<br />
saknas, totalt fanns 3 815 medlemmar på dessa företag.<br />
förberedelser inför avtalsrörelsen 2013<br />
Eftersom de flesta av <strong>Kommunal</strong>s avtal blev ettåriga under<br />
avtalsrörelsen <strong>2012</strong>, fattade förbundsstyrelsen beslut om<br />
att förlänga alla delegationernas mandat över avtalsrörelsen<br />
2013. Även alla avtalsförslag som kom in till avtalsrörelsen<br />
<strong>2012</strong> skulle ligga kvar. Under oktober månad genomfördes<br />
avtalskonferenser på Marholmen med samtliga delegationer,<br />
där nya och gamla avtalsyrkanden diskuterades och prioriterades.<br />
Under hösten enades LO-förbunden om en samordning<br />
i avtalsrörelsen 2013. De gemensamma kraven innebär<br />
löneökningar med 2,8 procent för alla som tjänar 25 000<br />
kronor och mer. Alla som tjänar mindre än 25 000 kronor i<br />
månaden ska få löneökning med minst 700 kronor per månad.<br />
Avtalens lägstalöner ska höjas med minst 700 kronor i<br />
månaden.<br />
2013 års avtalskrav innehåller också ett försäkringspaket<br />
och ett föräldrapenningtillägg.<br />
ny referensgrupp för rut<br />
Under avtalsrörelsen <strong>2012</strong> bjöd <strong>Kommunal</strong> in till en referensgrupp<br />
inför förhandlingar om nya kollektivavtal inom hushållsnära<br />
tjänster och hemservice, så kallade rutjobbare.<br />
Inbjudningarna gick ut med sms till alla befintliga medlemmar<br />
i gruppen, annonser på fyra språk och annonsering på<br />
Facebook. I november hölls en tvådagarskonferens med<br />
referensgruppen där förbundet gick igenom vilka avtalsyrkanden<br />
som ska läggas fram till motparten. Samtliga<br />
tretton deltagare kommer att ingå i avtalsdelegationen i<br />
2013 års avtalsrörelse.<br />
nordiskt samarbete om löneförhandlingar<br />
En av årets KNS-konferenser (<strong>Kommunal</strong>anställdas Nordiska<br />
Samarbete) hade Löneförhandlingar i kristider som tema<br />
och behandlade lokal och individuell lön och frågan hur vi<br />
gör våra medlemmar till framtidens lönevinnare.<br />
Det beslutades att det nordiska fackliga samarbetet om<br />
lönefrågor måste få en ny dimension där nationsgränser<br />
inte ses som absoluta gränser för ett löneavtal. Man beslutade<br />
också att en nordisk arbetsgrupp tillsätts för att<br />
ta fram en rapport om hur vi återtar initiativet i de lokala<br />
löneförhandlingarna, den ska vara klar till representantskapet<br />
2014.<br />
aktuella tvister<br />
Till förbundet kom det under <strong>2012</strong> in 805 ärenden, varav<br />
446 arbetsskador, 199 tvister, 68 begäran om rättshjälp,<br />
13 skiljenämndsärenden, 48 skadeståndsärenden från<br />
avdelningarna, 0 diskrimineringsärenden och 31 övriga<br />
ärenden. Förbundet avslutade 924 ärenden under <strong>2012</strong>.<br />
skadestånd<br />
Förbundet har under <strong>2012</strong> i samband med fem centrala<br />
tvister erhållit 152 250 kronor i skadestånd av arbetsgivarna.<br />
I 48 lokala tvister har arbetsgivarna sammanlagt betalat<br />
in 700 000 kronor i skadestånd till förbundet.<br />
33
34<br />
15,9 miljoner<br />
till medlemmarna i arbetsrättsliga<br />
tvister.<br />
socialförsäkringar<br />
LO-TCO Rättsskydd AB har på <strong>Kommunal</strong>s uppdrag drivit<br />
försäkringsrättsliga ärenden och därmed utverkat 72 miljoner<br />
kronor åt medlemmarna.<br />
arbetsrätt<br />
LO-TCO Rättsskydd AB har tillsammans med <strong>Kommunal</strong><br />
utverkat 15,9 miljoner kronor åt medlemmarna i arbetsrättsliga<br />
tvister.<br />
avgjort i arbetsdomstolen<br />
AD 36/2011<br />
Förbundets medlem sades upp av arbetsgivaren som menade<br />
att medlemmen kommit för sent vid ett flertal tillfällen, uppträtt<br />
illojalt och vid upprepade tillfällen inte blåst i alkoskåp.<br />
Arbetsdomstolen ansåg inte att arbetsgivaren hade fog för<br />
uppsägningen och utdömde skadestånd på 70 000 kronor<br />
till medlemmen. Han fick också ekonomiskt skadestånd med<br />
2 176 kronor. Arbetsgivaren köpte därefter ut medlemmen<br />
mot 32 månaders lön.<br />
AD 18/<strong>2012</strong><br />
Förbundet stämde Traveller Buss AB för att de inte betalt<br />
ersättning till förarna enligt en bilaga till det centrala kollektivavtalet.<br />
Arbetsdomstolen fann att arbetsgivaren gjort fel.<br />
Elva medlemmar fick 20 000 kronor vardera i skadestånd och<br />
mellan 35 000 och 84 000 kronor i retroaktiva ersättningar.<br />
AD 36/12<br />
Förbundets medlem avskedades efter att två arbetskamrater<br />
anmält att han kränkt en kvinnlig vårdtagare sexuellt.<br />
Arbetsdomstolen fann att de två arbetskamraternas vittnesmål<br />
inte var tillräckligt. De ansågs inte helt säkert ha sett vad<br />
som hände mellan vårdtagaren och förbundets medlem.<br />
Förbundet vann målet och medlemmen fick 125 000 kronor<br />
i skadestånd. Han köptes senare ut av arbetsgivaren med 24<br />
månaders lön.<br />
pensioner och försäkringar<br />
PENSIONER<br />
Under hösten sade arbetsgivaren på Sveriges Kommuner<br />
och Landsting upp gällande tjänstepensionsavtal, KAP-KL.<br />
Därefter har förhandlingar inletts i syfte att komma överens<br />
om ett nytt avgiftsbaserat tjänstepensionsavtal.<br />
Under senare delen av året kom en begäran om förhandling<br />
avseende tjänstepensionsavtalen för Svenska kyrkan och<br />
arbetsgivarorganisationen KFO, Kooperationens förhandlingsorganisation.<br />
AVTALSFÖRSÄKRINGAR<br />
Förändring i TFA-KL-villkoren förhandlades under våren.<br />
Förändringarna innebär att ersättning lämnas utan karenstid<br />
vid arbetsolycksfall och att kostnader ersätts från första<br />
kronan. Under året har förhandlingar kring villkoren i avtalsförsäkringarna<br />
på KL-området fortsatt. I slutet av året tecknades<br />
överenskommelser om slopande av vållandeprövning<br />
i TFA-KL-försäkringen samt införande av egenföretagarförsäkring<br />
för företagare inom Pacta.<br />
DISKUSSION OM MEDLEMSFÖRSÄKRINGAR<br />
Under <strong>2012</strong> har diskussionerna fortsatt kring förbättringar<br />
av villkoren i förbundets sjuk- och efterlevandeförsäkring.<br />
Det har lett till att fler diagnoser införs i villkoren för<br />
Diagnoskapital och att en höjning av Diagnoskapitalet<br />
trädde i kraft 2013-01-01.
fokusmål<br />
För att alla medlemmar ska få<br />
samma/lika service, jobbar vi i den<br />
nya organisationen KLOK.<br />
35
14.45<br />
brandbergen<br />
Kathy Andersson<br />
Barnskötare<br />
Det är fantastiskt att utvecklas tillsammans med barnen.<br />
På senare år har synsättet förändrats. I dag är barnen mer<br />
delaktiga i sin egen utveckling som sker i samspel med andra barn<br />
och oss vuxna. Statusen på mitt yrke behöver förbättras. Hur kan<br />
det vara mer värt att jobba med datorer än med människor?
ORGANIsATION<br />
Ökad tillgänglighet<br />
och snabbare svar<br />
Den stora förändringen av <strong>Kommunal</strong>s organisation<br />
ägde rum under 2011. Sedan dess har arbetet med<br />
att skapa ett <strong>Kommunal</strong>, där servicen är lika bra<br />
för alla medlemmar oavsett bostadsort, fortsatt.<br />
Det har bland annat resulterat i att <strong>Kommunal</strong><br />
Direkt införs på försök i hela landet och att verktygen<br />
för fackligt aktiva har utvecklats.<br />
i mars <strong>2012</strong> beslutade förbundsstyrelsen att starta en<br />
försöksverksamhet under <strong>2012</strong> med <strong>Kommunal</strong> Direkt i Skåne.<br />
Syftet har varit att öka tillgängligheten och ge snabbare service<br />
samt rådgivning till medlemmarna.<br />
Vi vill också väcka intresse för medlemskap bland dem som<br />
ännu inte är medlemmar. Ett annat syfte har varit att göra<br />
det möjligt för sektionerna att, i ännu större utsträckning,<br />
kunna utföra arbetsplatsnära fackligt arbete.<br />
Till <strong>Kommunal</strong> Direkt har medlemmar, icke medlemmar<br />
och förtroendevalda kunnat vända sig och få direkt kontakt<br />
med en ombudsman. <strong>Kommunal</strong> Direkt fick omedelbart<br />
många samtal och det har hållit i sig under hela försöksperioden.<br />
Samtalen har inte bara kommit från Skåne utan<br />
medlemmar från andra delar av landet har hittat dit och<br />
fått hjälp. Det har också funnits möjlighet att få kontakt<br />
via e-post, webb och Facebook.<br />
Upplevelsen av samtalen har varit mycket positiv. De<br />
flesta som har ringt har varit väldigt nöjda med servicen.<br />
I december <strong>2012</strong> beslutade förbundsstyrelsen att starta<br />
en försöksverksamhet med <strong>Kommunal</strong> Direkt i hela landet<br />
under 2013. Försöket pågår till och med 2016.<br />
nya sätt att mötas<br />
Inför <strong>2012</strong> formades flera av <strong>Kommunal</strong>s mötesplatser om<br />
för att vara mer anpassade till dagens behov av att kunna<br />
kombinera snabb och strategisk kommunikation. Ökad<br />
dialog lokalt-centralt är också ett led i att skapa ett<br />
<strong>Kommunal</strong>.<br />
Under året har det startats regelbundna webb-tv-sändningar,<br />
genomförts chefsdagar för alla chefer i förbundet<br />
och skapats en mötesplats för mer strategiska diskussioner<br />
än de tidigare konferenserna med avdelningarnas ledningsgrupper.<br />
37
38<br />
<strong>Kommunal</strong>s strategidagar med avdelningarnas ledningsgrupper,<br />
förbundsledning, förbundsstyrelse och enhetschefer<br />
har som syfte att genom olika inspel om omvärldsförändringar<br />
se över nuvarande strategier och föra samtal<br />
om och ta ställning till nya övergripande strategiska frågor<br />
så att dessa får genomslag i hela organisationen.<br />
Förbundsledningen medverkade vid avdelningarnas<br />
utvecklingsarenor under hösten. Syftet var att föra dialog med<br />
sektionsordförandena om vilket fokus som behövs i förbundet<br />
för att lyckas uppnå <strong>Kommunal</strong>s mål. Deltagandet gav också<br />
förbundsledningen ökade kunskaper om sektionernas arbete,<br />
arbetsförhållanden, kapacitet, idéer och behov.<br />
Utvärderingarna var överlag mycket positiva och bidrog<br />
till att skapa en ömsesidig tillit och en positiv känsla av<br />
att vi tillsammans kan övervinna vår tids utmaningar.<br />
lättare att ringa<br />
Under <strong>2012</strong> har även alla <strong>Kommunal</strong>s sektioner fått en<br />
anknytning i växeln vilket gör <strong>Kommunal</strong> än mer tillgängligt<br />
för medlemmarna.<br />
utveckling av fackligt lärande<br />
Arbetet med att standardisera våra utbildningar för att nå<br />
en nationell gemensam nivå har fortsatt under året. För att<br />
få ett genomslag i detta har vi genomfört ett stort antal<br />
handledarutbildningar under året. I dessa utbildningar har<br />
både förtroendevalda och anställda deltagit. Totalt har det<br />
genomförts 16 förbundskurser med 559 deltagare vilket är<br />
en ökning med 47 procent. Våra förtroendevalda har deltagit<br />
på LOs centrala kurser.<br />
I vårt arbete att öka tillgängligheten fortsätter vi med<br />
inläsning av material så att de finns tillgängliga för den som<br />
vill lyssna. Nu finns följande material på CD; Allt om dina<br />
medlemsförsäkringar, Mäns våld mot kvinnor, Mötas med<br />
respekt, Grattis du ska hålla utbildning och <strong>Kommunal</strong>s<br />
medlemmar och den globala utvecklingen.<br />
Förbundet har också tagit fram funktionsutbildningar för<br />
de av förbundsstyrelsen beslutade sektionsuppdragen. Till<br />
sektionsuppdragen har vi tagit fram deltagarmaterial och<br />
till detta finns också handledarmaterial. Genomgående i<br />
alla material är medlemsvärvning och stödet för det fackliga<br />
arbetet på arbetsplatsen. En stor del av de utbildningar<br />
som genomförts har varit handledarutbildningar för att<br />
avdelningarna ska kunna hålla funktionsutbildningar<br />
för sektionsuppdrag.<br />
utbildning i pensioner och försäkringar<br />
Under hösten genomfördes fyra endagarsutbildningar för ett<br />
hundratal förtroendevalda lokalt. Innehållet i utbildnings dagen<br />
var vårt allmänna pensionssystem samt alla avtalspensioner<br />
våra medlemmar kan omfattas av via kollektivavtalet.<br />
Under samma tidsperiod genomfördes också en tre dagar<br />
lång grundutbildning i ITP-avtalet för 25 lokala företrädare.<br />
På en tvådagarskonferens på Marholmen för förbundets<br />
brandmän diskuterades och informerades om eventuella<br />
förändringar i brandmännens särskilda avtalspension.<br />
utbildning av försäkringsrådgivare<br />
Under året har en avdelning, avdelning Öst, fått pengar från<br />
förbundets kvartsmedel för genomförande av medlemskvartar<br />
för privatanställda medlemmar på avtalsområde<br />
SAF-LO.<br />
Dessutom har avdelning Skåne fått pengar från förbundets<br />
informationsmedel för genomförande av en lokal tredagarskonferens<br />
om social- och avtalsförsäkringar för ett sextiotal<br />
fackligt förtroendevalda.<br />
verktyg för att förändra<br />
<strong>Kommunal</strong>s organisation kräver ett alltmer utökat samarbete<br />
mellan olika enheter för att åstadkomma bästa<br />
möjliga ekonomiska och verksamhetsmässiga effektivitet.<br />
Förbundskontoret har fortsatt utveckla verktyg för att<br />
stödja avdelningarnas processer, som gör det möjligt för<br />
förtroendevalda och medlemmar att förändra situationen<br />
på arbetsmarknaden och arbetsplatserna. Dessa verktyg<br />
och processer ska också ge förtroendevalda förutsättningar<br />
att ge bra service till alla medlemmar – både anställda och<br />
arbetslösa.<br />
Hela <strong>Kommunal</strong> ska utvecklas till ett arbetslag med gemensamma<br />
värderingar, mål och utgångspunkter för arbetet.<br />
Strategin för arbetsmarknadsfrågor är grunden för ett gemensamt<br />
arbetssätt i organisationen. Strategin bygger på att<br />
hela organisationen har en tydlig linje för vad och vem som<br />
ska utföra arbetsuppgifterna.<br />
Materialet Allt hänger ihop arbetades fram under år 2011.<br />
I materialet förklaras bland annat hur den svenska arbets-
marknadsmodellen, med fackligt knutna arbetslöshetskassor<br />
och en frivillig arbetslöshetsförsäkring, bidrar till en hög<br />
facklig organisationsgrad. Under <strong>2012</strong> har 30 000 material<br />
distribuerats till avdelningarna från Förbundskontoret.<br />
Samarbetet med <strong>Kommunal</strong>s a-kassa har fortsatt och<br />
fördjupats under året, för att uppnå förbundets målsättning<br />
– att medlemmarna väljer att stanna kvar i <strong>Kommunal</strong> och<br />
a-kassan. Samarbetet syns i dag i <strong>Kommunal</strong>s verktygslåda,<br />
den så kallade A-Ö listan, på Kom In. Där hittar sektionerna<br />
fakta om arbetslöshetsförsäkringen samt om arbetsmarknad<br />
under en och samma flik.<br />
arbeta rätt ska bli en manual<br />
Syftet med Arbeta rätt är att ta fram en handlingsplan för<br />
att utveckla en sammanhållen strategi och en helhetssyn<br />
på <strong>Kommunal</strong>s arbete med de fackliga kärnfrågorna – löner,<br />
arbetstid, anställningsformer, arbetsmiljö och hälsa samt<br />
kompetensutveckling. Jämställdhet spelar en viktig roll i<br />
samtliga kärnfrågor och finns med på en övergripande nivå.<br />
Handlingsplanen ska leda till att vi utvecklar nya arbetsformer<br />
och en tydligare struktur. Den ska göra det lättare<br />
att förstå hur olika arbetsvillkor påverkar varandra på den<br />
enskilda arbetsplatsen så att vi kan skapa positiva utvecklingsspiraler.<br />
Medlemmarnas stora betydelse betonas, ett<br />
arbetsplatsnära fackligt arbete mot en positiv utveckling<br />
kan bara skapas om medlemmarna vill och får möjlighet<br />
att utveckla sin arbetsplats.<br />
Årets arbete har inriktats på att komplettera, utveckla<br />
och uppdatera material som ska finnas så att <strong>Kommunal</strong>s<br />
förtroendevalda upplever att Arbeta Rätt är en manual som<br />
är till hjälp och nytta för alla fackliga kärnfrågor.<br />
kommunikationen utvecklas<br />
Arbetet med att utveckla kommunikationen med medlemmar<br />
via Facebook fortsatte och mot slutet av året<br />
hade <strong>Kommunal</strong> över 7 500 gillare på den centrala sidan.<br />
Frågorna om arbetsvillkor och vad som gäller på jobbet<br />
har ökat markant på sidan. Svaren har ombudsmännen på<br />
webbtjänsten Fråga <strong>Kommunal</strong> stått för, i nära samarbete<br />
med kommunikationsenheten.<br />
I början av hösten hade <strong>Kommunal</strong> också något av en<br />
storm av medlemmar som skrev på sidan för att de inte<br />
kunde nå <strong>Kommunal</strong>s medlemscenter på grund av långa<br />
Arbeta rätt<br />
En handlingsplan för <strong>Kommunal</strong>s<br />
arbete med de fackliga kärnfrågorna<br />
– löner, arbetstid, anställningsformer,<br />
arbetsmiljö och hälsa samt<br />
kompetensutveckling.<br />
47%<br />
fler deltagare i<br />
förbundskurserna.<br />
39
40<br />
VÅR NYA VISION<br />
Viktiga jobb värda att älska<br />
– dygnets alla timmar.<br />
väntetider. Den Facebookstormen ledde till att <strong>Kommunal</strong><br />
under hösten anställde fler medlemshandläggare.<br />
En rad andra utvecklingsprojekt pågick under <strong>2012</strong> för att<br />
göra <strong>Kommunal</strong> till en mer effektiv organisation. Det nya<br />
systemet för omvärldsbevakning, Spaningsportalen, lanserades<br />
med en turné hos avdelningarna. Sektionerna fick<br />
nya webbplatser som nu ligger inom <strong>Kommunal</strong>s nyaste<br />
webbsystem EPiServer CMS 6. Därmed behövs inte olika<br />
utbildningar för att kunna uppdatera de olika webbplatserna.<br />
Kontorstrycket samordnades vilket gav stora besparingar.<br />
<strong>Kommunal</strong> satsade också mer på internkommunikation i<br />
form av ett internt nyhetsbrev varje månad och ett internt<br />
tv-program med namnet <strong>Kommunal</strong>-Nyheterna varannan<br />
vecka. Satsningen på tv-programmet blev så populär att<br />
förbundsstyrelsen i slutet av året fattade beslut om att<br />
fortsätta göra videoreportage riktade till medlemmarna<br />
under 2013.<br />
förändringar på förbundskontoret och hagagatan<br />
Den 1 september gjordes en omorganisation på förbundskontoret.<br />
Kanslienheten delades i två enheter. Kanslistaben<br />
och administrativa enheten bildades. <strong>Kommunal</strong>s a-kassa<br />
och <strong>Kommunal</strong>arbetaren flyttade från Hagagatan och<br />
Elektrikerna, Fastighets, Svenska Målareförbundet och Seko<br />
flyttade in i huset.<br />
ordinarie förbundsmöte i maj<br />
Förbundets tionde ordinarie förbundsmöte hölls på Hotel<br />
Clarion Sign i Stockholm den 30–31 maj <strong>2012</strong>. På förbundsmötet<br />
deltog 188 ombud, varav 135 ombud var kvinnor.<br />
Även förbundsstyrelsens ledamöter, revisorer, lokalkontorschefer,<br />
förbundskontorets enhetschefer samt föredraganden<br />
deltog på förbundsmötet.<br />
Förbundsmötet beslutade att med acklamation välja Per<br />
Holmström till förste vice ordförande efter Tobias Baudin. Både<br />
Per Holmström och Tobias Baudin, nytillträdd förste vice ordförande<br />
för LO, höll tal till förbundsmötet. Även Karl-Petter<br />
Thorwaldsson, nytillträdd ordförande för LO, höll tal.<br />
Förbundsmötet fattade beslut om <strong>Kommunal</strong>s övergripande<br />
mål för 2013 samt budgetprognosen för 2013–2015.<br />
Förbundsmötet behandlade även 15 motioner. En av motionerna<br />
som handlade om allas rätt till en bostad föranledde<br />
en stor och livlig debatt.<br />
extra förbundsmöte i september<br />
Förbundets extra förbundsmöte hölls på Hotel Clarion Sign<br />
i Stockholm den 26 september <strong>2012</strong>. Här deltog 187 ombud,<br />
varav 134 ombud var kvinnor. Även förbundsstyrelsens<br />
leda möter, revisorer, lokalkontorschefer, förbundskontorets<br />
enhetschefer samt föredraganden deltog på förbundsmötet.<br />
Ledamöterna i varumärkesutredningen presenterade rapporten<br />
<strong>Kommunal</strong>s Vision och förslag till ny vision för förbundet.<br />
Förslaget debatterades både länge och livligt. Sluten omröstning<br />
begärdes med stöd av stadgarna § 21 mom 12 och<br />
genomfördes.<br />
Förbundsmötet beslutade att med 107 röster mot 90<br />
bifalla förbundsstyrelsens justerade förslag till ny vision –<br />
Viktiga jobb värda att älska – dygnets alla timmar.<br />
förbundsstyrelsen sammanträder<br />
Förbundsstyrelsen sammanträder normalt två dagar var<br />
tredje vecka, tisdagar och onsdagar. Den första dagen ägnas<br />
åt i förväg fastställda teman, och det ordinarie beslutssammanträdet<br />
äger rum den andra dagen. Under året har 28<br />
protokollförda sammanträden ägt rum.<br />
förbundets anställda<br />
Vid utgången av <strong>2012</strong> hade <strong>Kommunal</strong> 414 anställda,<br />
inklusive visstidsanställda och vikarier.<br />
216 personer var tjänstemän, inklusive de som arbetar på<br />
våra center. Administrationen är starkt kvinnodominerad då<br />
169 av dessa är kvinnor. Av tjänstemännen fanns på förbundskontoret<br />
107 personer, på centret i Sundsvall 49 personer,<br />
i Sundbyberg 27 personer och i Malmö 33 personer. Av de<br />
anställda var 179 ombudsmän, av dessa finns 54 på<br />
förbundskontoret och 125 placerade på lokalavdelningarna.<br />
109 av ombudsmännen är kvinnor. Det finns 19 regionala<br />
skyddsombud, varav 9 är kvinnor.<br />
rekryteringar<br />
Under <strong>2012</strong> har många rekryteringar gjorts till avdelningarna,<br />
centren och förbundskontoret. Två nya enhetschefer har<br />
rekryterats till förbundskontoret och två nya platschefer till<br />
centren. Rekrytering till lokalkontorstjänsten på <strong>Kommunal</strong><br />
Stockholms län har gjorts under hösten.<br />
Rekryteringar till pilotprojektet <strong>Kommunal</strong> Direkt i Skåne<br />
och till projektet Organisering på arbetsplatser med låg
organisationsgrad och svag facklig aktivitet har gjorts under<br />
året.<br />
För övrigt har det gjorts rekryteringar inom alla yrkeskategorier<br />
vilket har sin grund i större rörlighet. Även generationsbytet<br />
blir synligt då fler medarbetare är föräldralediga,<br />
vilket kräver vikarier i allt större omfattning samt att några<br />
medarbetare har gått i pension.<br />
utbildningar<br />
LOs gemensamma ombudsmannautbildning har fortsatt,<br />
23 ombudsmän har påbörjat utbildningen som genomförs i<br />
två omgångar.<br />
En större satsning på ledarskapsutveckling för <strong>Kommunal</strong>s<br />
chefer har påbörjats.<br />
Samordnade utbildningar i skriftlig kommunikation,<br />
Human Dynamics och engelska har genomförts.<br />
Två kompetensutvecklingsdagar i skriftlig kommunikation<br />
har ordnats för administrativ personal på avdelningar och<br />
förbundskontoret i samband med att förbundets skrivregler<br />
har omarbetats till en webbversion.<br />
7 500 gillar <strong>Kommunal</strong><br />
på Facebook.<br />
Förbundsstyrelsen<br />
Annelie Nordström, förbundsordförande<br />
Gullbritt Adolfsson, <strong>Kommunal</strong> Skåne<br />
Mariann Andersson, <strong>Kommunal</strong> Sydost<br />
Ewa-Britt Dahl, <strong>Kommunal</strong> Vänerväst<br />
Annica Enbom, <strong>Kommunal</strong> Bergslagen<br />
Anders Hagberg, <strong>Kommunal</strong> Väst<br />
Maj Karlsson, <strong>Kommunal</strong> Öst<br />
Siw Karlsson, <strong>Kommunal</strong> Mellersta Norrland<br />
Lotta Olesen Rosén, <strong>Kommunal</strong> Sydväst<br />
Mona Persson, <strong>Kommunal</strong> Mitt<br />
Cilla Rohdin, <strong>Kommunal</strong> Bergslagen<br />
Marcelo Rojas Espinoza, <strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
Anne-Li Rosengren, <strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
Suppleanter<br />
Suppleanter som har deltagit i förbundsstyrelsen<br />
Magnus Pettersson, <strong>Kommunal</strong> Sydost (den 10 januari)<br />
Marie Jokio, <strong>Kommunal</strong> Stockholms län (den 20-21 mars)<br />
Lena Andersson, <strong>Kommunal</strong> Öst (den 19-20 juni)<br />
Cicki Schelin-Eriksson, <strong>Kommunal</strong> Mitt (den 4 september)<br />
Förbundsledning<br />
Förbundsordförande Annelie Nordström<br />
Förste vice ordförande Tobias Baudin t om 26 maj<br />
Förste vice ordförande Per Holmström fr o m 30 maj<br />
Andre vice ordförande tillika avtalssekreterare Lenita Granlund<br />
Tredje vice ordförande tillika kassör Anders Bergström<br />
41
42<br />
<strong>Kommunal</strong> arbetar aktivt med ett<br />
rehabiliteringsarbete för att på bästa sätt<br />
underlätta för sjukskrivna medarbetare<br />
att komma tillbaka till arbetet.<br />
Med anledning av omfattande förändringar i gällande pensionsplan<br />
för tjänstemän (KTP-planen) från och med den<br />
1 januari <strong>2012</strong> har personalenheten under året genomfört<br />
en landsomfattande informationsturné. Samtliga anställda<br />
som omfattas av Handels kollektivavtal samt alla regionala<br />
skyddsombud, som även de omfattas av KTP-planen, har<br />
informerats om förändringarna i avtalet.<br />
De anställda har samtidigt fått information om hur det<br />
svenska pensionssystemet är uppbyggt med allmänpension,<br />
tjänstepension och eventuellt eget pensionssparande.<br />
Dessutom har många medarbetare deltagit i utbildningar<br />
och seminarier inom olika områden.<br />
anställdas hälsa<br />
Förbundskontoret fortsätter det förebyggande hälsoarbetet<br />
både på individuell och på gruppnivå. Vi kan konstatera<br />
att det finns en tendens att medarbetare blir sjukskrivna<br />
på grund av stressrelaterade symtom. Ett sätt att försöka<br />
motverka den formen av ohälsa är att erbjuda möjlighet att<br />
på gruppnivå delta i medicinsk yoga. Vår friskvårdskonsulent<br />
har därför utbildats som instruktör.<br />
I samarbete med företagshälsovården genomförs ergonomikontroller<br />
på den enskildes arbetsplats i syfte att förebygga<br />
olika problem och skador.<br />
<strong>Kommunal</strong> arbetar också med ett aktivt rehabiliteringsarbete<br />
för att på bästa sätt underlätta för sjukskrivna medarbetare<br />
att komma tillbaka till arbetet. Vi följer de olika<br />
bedömningsfaserna som Försäkringskassan arbetar med<br />
enligt rehabiliteringskedjan. I de fall där sjukfrånvaron beror<br />
på arbetsrelaterade problem har vi ett nära samarbete med<br />
företagshälsovården.<br />
Sjukfrånvaro<br />
Sjukfrånvaro bland förbundskontorets* anställda i procent<br />
Alla <strong>Kommunal</strong><br />
År 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong><br />
4,79 3,44 3,32 3,62 4,20<br />
*avser förbundskontor, center och avdelningar<br />
systematiskt arbetsmiljöarbete<br />
Under <strong>2012</strong> genomfördes en psykosocial arbetsplatsundersökning<br />
TQM (Team Quality Management) på våra<br />
avdelningar och center. TQM uppfyller Arbetsmiljöverkets<br />
krav på psykosocial undersökning och är en del av vårt<br />
systematiska arbetsmiljöarbete.
19.31<br />
södertälje<br />
Sylvia Fridén<br />
Brandman<br />
Jag tycker om spänningen och variationen. När larmet<br />
går skjuter adrenalinet i höjden. Gillar också att besöka<br />
skolor, fritidsgårdar och företag, för att förebygga bränder och<br />
olyckor. Vi har lyckats få några ungdomar som hamnat snett<br />
att komma på banan igen, och det är oerhört tillfredsställande.<br />
43
sLUTORD<br />
Förbundsstyrelsen förelägger<br />
härmed kongressen verksamhetsberättelsen<br />
samt redovisningen för<br />
den ekonomiska förvaltningen<br />
under verksamhetsåret <strong>2012</strong>.<br />
3.<br />
1.<br />
5.<br />
9.<br />
7.<br />
11.<br />
12.
13. 10.<br />
8.<br />
6. 4.<br />
2.<br />
styrelsen | stockholm i mars <strong>2012</strong><br />
1 Mona Persson<br />
2 Annelie Nordström<br />
3 Marianne Andersson<br />
4 Ewa-Britt Dahl<br />
5 Maj Karlsson<br />
6 Siw Karlsson<br />
7 Gullbritt Adolfsson<br />
8 Cilla Rohdin<br />
9 Marcelo Rojas Espinoza.<br />
10 Anders Hagberg<br />
11 Annica Enbom<br />
12 Lotta Olesen Rosén<br />
13 Anne-Li Rosengren
46<br />
Ordinarie ledamöter i LOs representantskap<br />
Gullbritt Adolfsson, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Skåne<br />
Mariann Andersson, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Sydost<br />
Ewa-Britt Dahl, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Vänerväst<br />
Annica Enbom, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Bergslagen<br />
Anders Hagberg, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Väst<br />
Maj Karlsson, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Öst<br />
Siw Karlsson, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Mellersta Norrland<br />
Lotta Olesen-Rosén, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Sydväst<br />
Mona Persson, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Mitt<br />
Cilla Rohdin, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Bergslagen<br />
Marcelo Rojas Espinoza, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
Anne-Li Rosengren, Förbundsstyrelsen, <strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
Lena Andersson, <strong>Kommunal</strong> Öst<br />
Lena Andersson, Förbundet<br />
Anders Bergström, Förbundet<br />
Christina Dahlström, <strong>Kommunal</strong> Vänerväst<br />
Sofia Eriksson, <strong>Kommunal</strong> Norrbotten<br />
Lenita Granlund, Förbundet<br />
Peter Hammarin, Förbundet<br />
Per Holmström, Förbundet<br />
Johan Ingelskog, Förbundet<br />
Kerstin Johnson, <strong>Kommunal</strong> Västra Svealand<br />
Alejandro José Caviedes Pinilla, <strong>Kommunal</strong> Västerbotten<br />
Esef Mehanovic, <strong>Kommunal</strong> Skåne<br />
Berit Müllerström, Förbundet<br />
Ulf Nilsson, <strong>Kommunal</strong> Sydost<br />
Eva Olofsson, <strong>Kommunal</strong> Västerbotten<br />
Magnus S Pettersson, <strong>Kommunal</strong> Sydost<br />
Christina Schelin Eriksson, <strong>Kommunal</strong> Mitt<br />
Ewa Wetterström, Förbundet<br />
<strong>2012</strong> års remissyttranden<br />
Arbetsmiljöverket:<br />
• Förslag till ändringsföreskrifter – smitta, toxinpåverkan<br />
och överkänslighet (Dnr a12-0262)<br />
Landsbygdsdepartementet:<br />
• Förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken<br />
efter 2013 (Dnr a11-1042)<br />
• SOU 2011:75 – Djurskyddsutredningens betänkande<br />
– Ny djurskyddslag (Dnr a12-00166)<br />
Näringsdepartementet:<br />
• Ändring i trafikförordningen avseende höjd högsta tillåten<br />
hastighet för buss (Dnr a12-0637)<br />
Socialdepartementet:<br />
• Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning<br />
– SOU <strong>2012</strong>:6 (Dnr a12-0199)<br />
• Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och<br />
samhällskydd – SOU <strong>2012</strong>:17 (Dnr a12-0414)<br />
• Harmoniserat inkomstbegrepp – SOU <strong>2012</strong>:47<br />
(Dnr a12-0715)<br />
Socialstyrelsen:<br />
• Ansvaret för personer med demenssjukdom och<br />
bemanning i särskilda boenden (Dnr a12-0332)
Bilagor<br />
verksamhetsberättelse <strong>2012</strong>
48<br />
22.03<br />
gävle<br />
Håkan Ågren<br />
Undersköterska<br />
Mitt jobb handlar om liv och död. Min insats kan vara<br />
helt avgörande för en annan människa, och jag får mycket<br />
uppskattning av patienterna. Önskar bara att sjukhusledningen<br />
visade samma uppskattning och gav oss större förutsättningar<br />
att göra ett ännu bättre jobb.
Uppföljning av rapporter vid 2010 års kongress<br />
BILAGA 1 | VERKSAMHETSBERÄTTELSE | KOMMUNAL <strong>2012</strong><br />
Stadge- och avgiftskommitténs rapport<br />
beslut: Att godkänna föreliggande rapport från stadge-<br />
och avgiftskommittén med förslag till stadgeändringar och<br />
motiveringar att gälla från kongressen 2010.<br />
åtgärd: Nya stadgar producerades 2010.<br />
beslut: Att ge förbundsstyrelsen i uppdrag att utreda<br />
antalet ledamöter i förbundsstyrelsen och förelägga<br />
kongressen 2013 förslag om antal ledamöter.<br />
åtgärd: I stadgeutredningens rapport framkommer förslag<br />
till beslut till kongressen 2013.<br />
beslut: Att ge förbundsstyrelsen i uppdrag att ureda eventuellt<br />
byte av namn på förbundet till kongressen 2013.<br />
åtgärd: I stadgeutredningens rapport framkommer förslag<br />
till beslut till kongressen 2013.<br />
beslut: Att ge förbundsstyrelsen i uppdrag att utreda<br />
eventuella ändringar för hedersmedlemskapet till kongressen<br />
2013.<br />
åtgärd: I stadgeutredningens rapport framkommer förslag<br />
till beslut till kongressen 2013.<br />
beslut: Att auktoriserade revisorer för avdelningarna ska<br />
gälla fr o m den 1 januari <strong>2012</strong>.<br />
åtgärd: Samtliga avdelningar har i dag en auktoriserad<br />
revisor.<br />
Välfärdspolitiska prioriteringar<br />
beslut: Att godkänna de välfärdspolitiska prioriteringarna.<br />
åtgärd: Rapporten Välfärdspolitiska prioriteringar innehåller<br />
dels beskrivningar av det ekonomiska läget i kommunsektorn<br />
och de faktorer som påverkar det, och dels förslag<br />
om prioriteringar för kongressperioden 2010–2013.<br />
I prioriteringarna anges verksamheterna först, några prioriterade<br />
områden inom transfereringar, karensdagen, synen<br />
på arbetstidsförkortning samt pensionsålder.<br />
När vi ser tillbaka på kongressperioden kan vi se att de<br />
prioriteringar kongressen slog fast har följts mycket väl.<br />
Det kongressen prioriterade var ju verksamheterna och<br />
det förbundet har lyft fram är inom området verksamheter,<br />
främst barnomsorgen och äldreomsorgen.<br />
Inom socialförsäkringsområdet gjordes en utredning om<br />
höga tak i sjukförsäkringen och utredningen resulterade i<br />
rapporten Under höga tak ryms alla. Vidare genomfördes<br />
karensdagsutredningen som kongressen beslutade om och<br />
den resulterade i rapporten Lagom är bäst, varken för mycket<br />
eller för lite sjukskrivning – om självrisker och karens.<br />
Vad gäller synen på arbetstidsförkortning och pensionsålder<br />
har kongressens ställningstagande varit styrande såväl i vårt<br />
förhandlande arbete, som i det facklig-politiska och i de<br />
opinionsmässiga ställningstaganden som <strong>Kommunal</strong> gjort.<br />
beslut: Yrkande av Anita Hedqvist, <strong>Kommunal</strong> Dalarna, om<br />
att förbundsstyrelen ska verka för en rättvis koefficient i<br />
karensavdraget.<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong> har fokuserat på utredningen som resulterade<br />
i rapporten Lagom är bäst, varken för mycket eller<br />
för lite sjukskrivning – om självrisker och karens. I rapporten<br />
analyseras förutsättningarna för en bra försäkring, regel-<br />
bILAGA 1<br />
49
50<br />
verkens effekter på sjukfrånvaron, effekter för dem inom<br />
kommunal sektor och slutligen presenteras förslag på<br />
möjliga lösningar som karensavdrag i stället för karensdag.<br />
Vattna, gödsla, gallra!<br />
beslut: Att godkänna rapporten Vattna, gödsla, gallra!<br />
– Dags för <strong>Kommunal</strong>s jordbrukspolitik att slå rot.<br />
åtgärd: Det har gjorts nytryck av rapporten då den första<br />
upplagan tog slut. Vid nytrycket slogs huvudrapporten<br />
samman med delar av underlagsrapporterna och rapporten<br />
gjordes om till en mer kommunikativ skrift. Ett underlag ska<br />
gå ut tillsammans med kongressrapporten till avdelningar<br />
och till de medverkande vid de regionala konferenser som<br />
genomfördes inför kongressen 2010.<br />
<strong>Kommunal</strong> har centralt också anordnat en debatt kring<br />
<strong>Kommunal</strong>s jordbrukspolitik där LRF, Jordbruksverket,<br />
EU-representationen i Sverige, SKL och WWF medverkade<br />
förutom <strong>Kommunal</strong>.<br />
I alla människors vardag<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> särskilt uppmärksammar behoven<br />
hos medlemmar som, av olika skäl, har svårt att tillgodogöra<br />
sig facklig information.<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong> utvecklar aktivt denna service till<br />
medlemmarna. Speciellt under år <strong>2012</strong> gjorde <strong>Kommunal</strong><br />
stora satsningar för att på olika sätt bli mer tillgänglig, både<br />
med fysisk närvaro på arbetsplatserna och genom att<br />
vidareutveckla kommunikationen. <strong>Kommunal</strong> har bland<br />
annat tagit fram de lättlästa broschyrerna Ditt nya avtal<br />
som på ett enklare sätt förklarar förbättringar i de nya<br />
kollektivavtalen. Medlemmar erbjuds även tjänsten att<br />
prenumerera på sms om både avtalsrörelsen och få info om<br />
medlemserbjudanden. För specifika branscher, där många av<br />
medlemmarna och potentiella medlemmar har annat<br />
modersmål än svenska, har <strong>Kommunal</strong> översatt artiklar till<br />
olika språk. Kommunikationskanal väljs med stor omsorg<br />
med tanke på målgrupp. Service och bättre kommunikation<br />
med medlemmar som av olika skäl har svårt att tillgodogöra<br />
sig facklig information utvecklas kontinuerligt.<br />
beslut: Att alla medlemmars arbetsplatser ska bli Mönsterarbetsplatser.<br />
åtgärd: Förbundsstyrelsen fastställde i mars 2008 en<br />
handlingsplan för Mönsterarbetsplatser, Arbeta Rätt. Syftet<br />
med Arbeta Rätt var att utveckla en sammanhållen strategi<br />
och en helhetssyn på <strong>Kommunal</strong>s arbete med de fackliga<br />
kärnfrågorna. Vid utvärderingen av arbetet mot Mönsterarbetsplatser<br />
<strong>2012</strong> beskrivs arbetet i form av att det inte har<br />
initierats från arbetsplatsen själv, utan har kommit ovanifrån.<br />
Såväl avdelningar som sektioner hade upplevt sig överkörda<br />
och upplevde att förbundet fattat beslut om att påbörja<br />
arbete på en arbetsplats utan att göra de delaktiga vare sig<br />
i förberedelsearbetet eller i urval av arbetsplatser. Efter utvärderingen<br />
beslöt förbundsstyrelsen att avveckla begreppet<br />
Mönsterarbetsplats samt att <strong>Kommunal</strong> fortsätter utveckla<br />
materialet och arbetsmetoderna i Arbeta Rätt för att stärka<br />
ett arbetsplatsnära fackligt arbete.<br />
beslut: Att varje yrkes och varje arbetsuppgifts värde ska<br />
hävdas genom rättvisa löner.<br />
åtgärd: Inom ramen av den lönepolitiska utredningen<br />
finns strategier för lönesättning.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska kräva ökade resurser till arbetslivsforskning.<br />
åtgärd: I samband med att Sverige fick ett regeringsskifte<br />
drogs alla resurser in för Arbetslivsinstitutet. <strong>Kommunal</strong> har<br />
under de senaste regeringsperioderna påtalat i olika forum<br />
och yttranden att regeringen ska återinföra Arbetslivsinstitutets<br />
forskning.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska arbeta för att stärka medlemmarnas<br />
hälsa och välbefinnande.<br />
åtgärd: Hälsa innebär mer än att vara fri från sjukdom, det<br />
är många komponenter som har betydelse för hälsa och<br />
välbefinnande. Många av dem handlar om individens egna<br />
val.<br />
<strong>Kommunal</strong> arbetar aktivt med att öka antalet tillsvidareanställningar<br />
samt minska ofrivillig deltid och timavlöning,<br />
som är en del av att verka för hälsa och välbefinnande. Under<br />
<strong>2012</strong> startades föreningen Sunt arbetsliv som utgörs av de<br />
centrala fackliga organisationerna i samverkan med Sveriges<br />
Kommuner och Landsting samt Arbetsgivarförbundet Pacta.
Den ska öka möjligheten att föra ut resultat av arbetslivsforskning<br />
som kan påverka arbetsmiljön samt olika material,<br />
till exempel Vård i annans hem, Bättre beredd än rädd, Hållbar<br />
rehabilitering som när de används på arbetsplatserna<br />
bidrar till en ökad medvetenhet om arbetsmiljön.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong>s medlemmar ska erbjudas kompetensutveckling<br />
i arbetet.<br />
åtgärd: I avtalsrörelsen <strong>2012</strong> och 2013 har försök gjorts att<br />
få in skrivelser om kompetensutbildning i kollektivavtalen.<br />
Förslag finns även i lönepolitiska utredningen som ska<br />
behandlas av Kongressenen 2013. Arbete pågår för att ta<br />
fram ett stöd till arbetsplatser och sektioner när det gäller<br />
utveckling av arbetsplatslärande.<br />
beslut: Att collegemodellen ska utvecklas för och anpassas<br />
till fler branscher.<br />
åtgärd: Vård- och omsorgscollege drivs sedan <strong>2012</strong> i en<br />
ekonomisk förening tillsammans med <strong>Kommunal</strong>, Sveriges<br />
Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna och KFO.<br />
Vård- och omsorgscollege har utvecklats fortlöpande och<br />
fortsätter att växa.<br />
Tankar har väckts om att utveckla och utöka verksam heten<br />
till att omfatta fler branscher. Diskussioner om detta pågår<br />
utifrån arbetsgivarnas och verksamheternas behov/intresse.<br />
Parterna är överens om att Vård- och omsorgscollege<br />
kommer att utgöra en yrkesnämnd.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska verka för att arbetslivserfarenhet<br />
åter ska beaktas vid intagning till universitet och<br />
högskola.<br />
åtgärd: Genom ett gemensamt arbete i LOs utbildningspolitiska<br />
utskott försöker vi påverka Yrkeshögskolemyndigheten<br />
i deras arbete genom att ta fram nationella strukturer<br />
för validering inom högskolan samt att specificera behörighetskrav<br />
i form av läranderesultat i stället för i specifika<br />
gymnasiekurser. Detta skulle bidra till att individer inte<br />
behöver ta omvägen via vuxenutbildningen för att bli<br />
behöriga till högskoleutbildningar och kurser.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska verka för fler utbildningsplatser<br />
inom Komvux.<br />
åtgärd: På alla nivåer och alla sammanhang som ges<br />
uttrycker <strong>Kommunal</strong> behovet av en permanent yrkesvuxenutbildning<br />
samt behovet av flera platser. Särskilt aktuellt är<br />
detta i samband med diskussionerna runt Jobbpakten.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska verka för att alla gymnasieutbildningar<br />
ska ge högskolebehörighet.<br />
åtgärd: I alla samanhang där <strong>Kommunal</strong> har möjlighet att<br />
påverka denna fråga framhåller <strong>Kommunal</strong>s representanter<br />
vikten av att de yrkesförberedande programmen ska ge<br />
grundläggande behörighet till högskolan.<br />
beslut: Att valberedningarna inom förbundet särskilt uppmärksammar<br />
att fler med annan etnisk bakgrund än svensk<br />
föreslås till olika förtroendeuppdrag inom förbundet.<br />
åtgärd: En utbildning för valberedningar håller på att tas<br />
fram där det särskilt kommer att tryckas på mångfalds frågor<br />
i valberedningens arbete.<br />
beslut: Att förbundet ger högsta prioritet åt medlemsvärvning<br />
i syfte att höja organisationsgraden.<br />
åtgärd: Medlemsrekrytering har högsta prioritet i organisationen.<br />
<strong>Kommunal</strong> arbetar mer strategiskt och med stor<br />
målmedvetenhet med att höja organisationsgraden.<br />
Vi arbetar med riktade insatser mot de branscher/yrken/<br />
grupper där organisationsgraden är som lägst.<br />
beslut: Att antalet arbetsplatsombud måste öka så att<br />
<strong>Kommunal</strong> finns på alla arbetsplatser.<br />
åtgärd: I det arbetsplatsnära fackliga arbetet har arbetsplatsombuden<br />
det allra viktigaste uppdraget. Vi har fastställt<br />
ny uppdragsbeskrivning och tagit fram nya uppdragsutbildningar<br />
för arbetsplatsombuden och arbetsplatsombudsansvariga<br />
för att tydliggöra uppdrag och funktion bättre och<br />
därmed göra uppdraget mer attraktivt och då öka antalet<br />
arbetsplatsombud på arbetsplatserna.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> verkar för att anställningstryggheten<br />
värnas och förstärks i medlemmarnas yrken.<br />
51
52<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong> har genom rapporter och opinionsbildning<br />
samt kollektivavtalsförbättringar i avtalsrörelsen <strong>2012</strong><br />
verkat för ökad anställningstrygghet.<br />
beslut: Att förbundsstyrelsen får i uppdrag att tillsätta en<br />
arbetsgrupp i syfte att göra en analys av hur <strong>Kommunal</strong> ska<br />
uppfattas i framtiden.<br />
åtgärd: För att göra en analys av hur <strong>Kommunal</strong> ska uppfattas<br />
i framtiden tillsatte förbundsstyrelsen i början av år<br />
2011 en förstudie som beskrev organisationen internt och<br />
externt ur ett nulägesperspektiv. Utifrån förstudien tillsattes<br />
en varumärkesutredning som ska mejsla fram hur <strong>Kommunal</strong><br />
ska uppfattas i framtiden. Varumärkesutredningen levererar<br />
sin slutrapport till förbundsstyrelsen den 27 februari och<br />
rapporten över processen för arbetet med varumärket<br />
presenteras på kongressen.<br />
beslut: Att förbundet intensifierar sitt arbete med bransch-<br />
och yrkesfrågor.<br />
åtgärd: Arbetet med bransch- och yrkesfrågor har varit i<br />
fokus en längre tid. Det innebär allt från rent organisatoriska<br />
åtgärder för att bli bättre på bevakning av bransch- och<br />
yrkesfrågor till att hitta former för att kunna kommunicera<br />
bransch- och yrkesfrågor på ett bättre sätt direkt med medlemmar<br />
och/eller direkt med en yrkesgrupp eller bransch.<br />
Arbetet med att utveckla det arbetsplatsnära fackliga<br />
arbetet är en viktig komponent för att organisationen ska<br />
bli bättre på bransch- och yrkesfrågor. Metoden med Tre<br />
frågor som ska användas när vi träffar medlemmar i olika<br />
sammanhang är ett exempel på att kommunicera bransch-<br />
och yrkesfrågor samtidigt som vi lär oss mer.<br />
beslut: Att förbundet bistår avdelningarna i gränsdragningsfrågor.<br />
åtgärd: På förbundskontorets enhet för arbetsrätt och<br />
kollektivavtal finns två ombudsmän som ansvarar för dessa<br />
frågor och som avdelningarna kan vända sig till för att få<br />
hjälp och stöd. Avtalsansvarig ombudsman på varje avdelning<br />
har även fått utbildning i gränsdragningsfrågorna. På<br />
de regelbundna träffarna som förbundet har med avtalsansvariga<br />
ombudsmän informeras om pågående och avslutade<br />
gränsdragningstvister.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> fördjupar satsningarna på kommunikation<br />
och dialog via internet och mobila lösningar.<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong>s hemsida utvecklas ständigt utifrån<br />
vad som händer i omvärlden och anpassas efter nya trender.<br />
Under de senaste åren har vi bland annat byggt <strong>Kommunal</strong>s<br />
bloggportal, byggt om våra kontaktuppgifter med karta,<br />
lanserat lönestatistik och medlemsförmåner samt arbetat<br />
löpande med texterna på kommunal.se. Dessa sidor kan<br />
läsas både på vanliga datorer men också på läsplattor då<br />
upplösningen är anpassad efter dessa.<br />
I dag har det blivit allt vanligare med så kallade smarta<br />
telefoner. Detta gör att även <strong>Kommunal</strong> måste se över sina<br />
webbsidor och anpassa dem för de enheter medlemmarna<br />
och potentiella medlemmar använder sig av när de besöker<br />
webbplatserna.<br />
<strong>Kommunal</strong> har också lanserat <strong>Kommunal</strong>s mobilsajt med<br />
utvalda delar av kommunal.se. Den återanvänder innehåll<br />
som finns på kommunal.se och säkerställer att informationen<br />
går att läsa i alla typer av mobila enheter, oavsett operativsystem<br />
eller märke. I de fall vi tagit fram nya sajter, som till<br />
exempel <strong>Kommunal</strong>s bloggar, har dessa också anpassats för<br />
mobila enheter med så kallad responsiv design.<br />
Under våren 2013 tar <strong>Kommunal</strong> fram en ny digital strategi<br />
för att förbättra förbundets webbplatser. Detta arbete sker<br />
i samråd med varumärkesutredningen. Arbetet kommer att<br />
utmynna i att vi uppdaterar kommunal.se till en ny, fräsch<br />
webbplats. I detta arbete är det en naturlig del att den nya<br />
sajten också görs responsiv, det vill säga anpassad för olika<br />
mobila enheter.<br />
<strong>Kommunal</strong> kommunicerar även med sin omvärld via<br />
sociala medier, såsom förbundets officiella Facebooksida<br />
och Twitter.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> verkar för att arbetsmarknads politiken<br />
ska repareras.<br />
åtgärd: Alltsedan den borgerliga politiken tog över 2006<br />
har <strong>Kommunal</strong> påtalat orättvisorna i nuvarande arbetslinje.<br />
Regeringen har fört en politik som har inneburit gigantiska<br />
omfördelningar.<br />
En politik som har gynnat dem som redan har det bra,<br />
men som har varit förödande för dem med de minsta<br />
marginalerna. <strong>Kommunal</strong> fortsätter kampen för en bättre<br />
arbetsmarknadspolitik.
eslut: Att <strong>Kommunal</strong>s facklig-politiska samverkan med<br />
Socialdemokraterna ska fortsätta.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> verkar för att fler medlemmar tar på<br />
sig politiska förtroendeuppdrag.<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong> har tagit fram en ny facklig-politisk<br />
plattform där samverkan med Socialdemokraterna är tydlig.<br />
I den säger vi ”att Socialdemokraterna står <strong>Kommunal</strong> nära,<br />
vi delar samma grundvärderingar och har en gemensam långsiktig<br />
strävan mot ett jämlikt samhälle. På lång sikt gynnas<br />
<strong>Kommunal</strong>s medlemmar mest av en socialdemokratisk politik.<br />
Därför samverkan <strong>Kommunal</strong> med Socialdemokraterna.”<br />
I samma plattform uppmuntrar vi också medlemmar att<br />
engagera sig politiskt och åta sig politiska uppdrag. I stycket<br />
om aktiviteter och mål vill vi att avdelningar och sektioner i<br />
samarbete med lokala LO-fack och Socialdemokraterna sätter<br />
upp strategiska mål för fler politiskt aktiva kommunalare.<br />
beslut: Att förbundsstyrelsen får i uppdrag att tillsätta en<br />
arbetsgrupp i syfte att ta fram en sammanhållen näringspolitik<br />
för välfärdssektorn.<br />
åtgärd: En arbetsgrupp som tillsattes av förbundsstyrelsen<br />
har presenterat två rapporter. Dels rapporten Barnomsorg<br />
på obekväm arbetstid – för vem?, där arbetsgruppen låtit<br />
företaget PWC göra en samhällsekonomisk lönsamhetskalkyl<br />
för öppettiderna i förskolan. Dels rapporten Åtstramningens<br />
pris – hur påverkas de medelålders barnen av äldreomsorgens<br />
minskning? gjordes av Marta Szebehely och<br />
Petra Ullmanen vid Stockholms universitet.<br />
Till den näringspolitiska rapporten som ska presenteras<br />
på kongressen 2013 ligger ytterligare tre underlagsrapporter,<br />
en om vatten och sanitet, en om kollektivtrafik och en<br />
rapport om innovationer inom välfärdssektorn.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska vara pådrivande för att stärka<br />
arbetarrörelsens kunskapsproduktion och opinionsbildande<br />
arbete.<br />
åtgärd: Allt det arbete som sker inom <strong>Kommunal</strong>, såväl<br />
centralt som lokalt, är en viktig del i den opinionsbildande<br />
kraften för arbetarrörelsen. <strong>Kommunal</strong> har under senare<br />
år fokuserat sitt opinionsbildande arbete och vi kan se att<br />
förbundet tydligare profilerat sig, framför allt när det gäller<br />
inom de prioriterade verksamheterna barn- och äldre omsorg.<br />
<strong>Kommunal</strong> har under kongressperioden varit ordförande i<br />
den av s-styrelsen tillsatta arbetsgruppen för att ”utveckla<br />
nyhetsförmedling och opinionsbildning inom LO och<br />
förbunden.” Det första beslut som fattades var att stötta<br />
utvecklingen av Dagens Arena, en ledarsida på nätet som<br />
produceras av Arenagruppen. Målet med satsningen var att<br />
Dagens Arena ska bli en samlingsportal för nyheter och opinionstexter<br />
som är intressanta och relevanta ur ett fackligt<br />
perspektiv och ur ett vänsterperspektiv.<br />
Arbetsgruppen presenterade i sin slutrapport ett ökat<br />
informationssamarbete mellan LO och förbunden, en satsning<br />
på opinionsbildning samt att se över möjligheten att<br />
bygga ihop förbundens tidningar i ett mediahus. Detta är<br />
ett pågående arbete inom LO. Inom LOs regi finansieras<br />
också tillsammans med Socialdemokraterna Arbetarrörelsens<br />
tankesmedja.<br />
Ett eftersatt område från fackföreningsrörelsen har varit<br />
skolinformation, vilket är avgörande för att vara en viktig<br />
opinionsbildare på sikt. <strong>Kommunal</strong> har varit drivande i ett<br />
femårigt projekt som drivs av företaget Arena skolinformation<br />
som tar fram och tillhandahåller kompletterande undervisningsmaterial<br />
om arbetslivet ur ett löntagarperspektiv.<br />
<strong>Kommunal</strong> har också fattat beslut om att göra en investering<br />
i Arena kapital AB, för att Arenagruppen ska kunna<br />
starta en tankesmedja med löntagar- och medborgarperspektiv.<br />
Satsningen är ännu i sin linda och bygger på att det<br />
finns en bred bas av finansiärer för att starta tankesmedjan.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> arbetar för att utveckla de globala<br />
fackliga federationernas styrka.<br />
åtgärd: IULs kongress <strong>2012</strong> antog en gemensam nordisk<br />
motion för att stärka den globala federationens arbete i<br />
centrala institutioner. Den ger medlemsförbund möjlighet<br />
att stötta IULs sekretariat med resurser för att säkra och<br />
förstärka representationen i viktiga samarbetsorganisationer<br />
till exempel ILO. Ytterligare beslut som antogs var att<br />
tillsätta en arbetsgrupp som ska undersöka hur resurser ska<br />
kunna tillföras IULs lantarbetssektor.<br />
<strong>Kommunal</strong> var stark pådrivare i PSI-arbetet med att forma<br />
kampanjen för ”kvalitativa offentliga tjänster”. Kampanjen<br />
har de senaste åren varit mycket framgångsrik och alla andra<br />
globala fackliga organisationer deltar nu i kampanjen.<br />
53
54<br />
Ett unikt samarbete mellan PSI och Durban i Sydafrika har<br />
påbörjats med målsättningen att Durban ska bli ett föredöme<br />
när det gäller kvalitén på offentliga tjänster.<br />
PSI-kongressen <strong>2012</strong> antog handlingsprogrammet ”social<br />
rättvisa genom offentliga tjänster av god kvalitet och fackliga<br />
rättigheter”. Merparten av texterna i dokumentet har<br />
arbetats fram av de nordiska medlemsförbunden.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> arbetar för rätten till gränsöverskridande<br />
sympatiåtgärder.<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong> har aktivt stöttat våra internationella<br />
federationer för att påverka europeisk lagstiftning i riktning<br />
mot gränsöverskridande sympatiåtgärder.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> verkar för att Sverige ratificerar<br />
ILO-konvention 94 och arbetar för enighet över partigränserna<br />
om vikten av att Sverige inte bryter mot ratificerade<br />
ILO-konventioner.<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong> har fortsatt att ställa krav på den<br />
svenska regeringen att ratificera ILO konvention nr 94 om<br />
arbetsklausuler och sociala kriterier i kontrakt där offentlig<br />
myndighet är part. I år fick <strong>Kommunal</strong> draghjälp av riksdagen<br />
som skickade ett tillkännagivande till regeringen där de<br />
begärde ratifikation av samma konvention.<br />
Vi har också återigen begärt att Regeringen ska ratificera<br />
ILO-konvention 189 om arbetsvillkor för personer som arbetar<br />
i andras hushåll. Båda dessa frågor har avvisats av regeringen<br />
av olika skäl, bland annat anförs att man avvaktar en EUratificering,<br />
vilket är omöjligt då EU inte är medlem i ILO.<br />
beslut: Att de som kommer till Sverige för att arbeta ska ha<br />
löner och arbetsvillkor som är likvärdiga med de löner och<br />
arbetsvillkor som gäller i yrket i övrigt.<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong> har arbetat aktivt med bland annat utländsk<br />
arbetskraft rörande bärplockares löner och arbets villkor.<br />
Förbundet har även som strategi att samtliga företag som<br />
verkar inom förbundets verksamhetsområde ska ha ett kollektivavtal<br />
med <strong>Kommunal</strong>.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska verka för att stärka och utveckla<br />
den sociala dialogen.<br />
åtgärd: Under kongressperioden har <strong>Kommunal</strong> tillsammans<br />
med den europeiska branschfederationen för offent-<br />
liganställda, EPSU, startat arbetet med att bilda en ny<br />
sektoriell social-dialogkommitté, SDC, inom branschen<br />
social service. <strong>Kommunal</strong> har också medverkat till att bilda<br />
en SDC inom sektorn skola/förskola som nu är aktiv.<br />
I <strong>Kommunal</strong>s arbete tillsammans med den europeiska<br />
branschfederationen inom transportsektorn, ETF, pågår för<br />
närvarande diskussioner om att lyfta bort alla frågor om<br />
kollektiva persontransporter från SDC Vägtransporter och i<br />
stället bilda en egen SDC enbart för kollektivtrafikfrågor.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> i det fackliga arbetet alltid ska ta<br />
tydlig ställning för alla människors lika värde och aldrig<br />
acceptera främlingsfientliga åsikter.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska ha en fortsatt hög ambition när<br />
det gäller att arbeta med jämställdhet och mångfald.<br />
åtgärd: Att-satsens uppmaning blir alltmer en del i det<br />
ständigt pågående fackliga arbetet, att arbeta för ett arbetsliv<br />
som präglas av öppenhet och frihet från kränkningar, trakasserier<br />
och diskriminering och där det inte finns acceptans för<br />
främlingsfientliga åsikter. Detta görs bland annat genom<br />
fackliga ledare som förändringsledarna och resurspersoner i<br />
Arbeta Rätt m.m.<br />
Sedan <strong>2012</strong> arbetar vi tillsammans i LO med projektet<br />
Alla kan göra något. Ett projekt som ska öka både mod och<br />
kunskap hos fackliga ledare att ta debatten mot främlingsfientlighet<br />
och rasism.<br />
<strong>Kommunal</strong> har tagit initiativ både i det europeiska och<br />
det globala fackliga samarbetet, i Europafacket och i PSI,<br />
om bättre förhållanden för migrerande arbetskraft och att<br />
arbeta mot främlingsfientlighet.<br />
Flertalet av de rapporter som förbundet tagit fram sedan<br />
2010 har stärkt jämställdhets- och mångfaldsarbetet, till<br />
exempel Det räcker inte att göra rätt – en intervjuundersökning<br />
om arbetsmiljö bland <strong>Kommunal</strong>s medlemmar med<br />
utländsk bakgrund, Ständigt standby, Får man sämre anställningsvillkor<br />
och lägre lön om man är född utomlands?,<br />
Hänger din mammas trygghet på dig?, Sommarlovshetsen?<br />
och Alla hämtar tidigt.<br />
<strong>Kommunal</strong> driver på i SKLs jämställdhetsråd. <strong>Kommunal</strong><br />
har varit en aktiv part i arbetet med att ta fram och sprida<br />
materialet Så kan det också vara – regnbågsfamiljer i förskolan.<br />
I samarbete med Folksam fortsätter arbetet med Mäns<br />
våld mot kvinnor – våld i nära relationer.
eslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska arbeta för rätten till heltid.<br />
åtgärd: Förbundet har sedan 2010 arbetat partsgemensamt<br />
med Sveriges Kommuner och Landsting för att öka<br />
antalet heltidsanställningar. I avtalsrörelsen hade vi yrkande<br />
om att avtalet skulle regleras med heltid en rättighet och<br />
deltid en möjlighet.<br />
Vi har följt åtta kommuner sedan år 2010. Vid det tillfället<br />
hade kommunerna inget beslut om rätt till heltid. Deltagande<br />
från respektive kommun var bland annat politiker, personalchefer<br />
och sektionsföreträdare. Genom tre konferenser kan<br />
vi notera att kommunerna har år 2013 kommit olika långt<br />
i sina arbeten. Det återstår en del arbete men flertalet är<br />
ändå på god väg. En rapport om det partsgemensamma<br />
arbetet kommer att bli klar under våren 2013.<br />
Vi kan också konstatera att antalet politiska beslut om<br />
rätt till heltid har ökat i olika kommuner.<br />
Förbundet har även drivit frågan via en motion till LO-<br />
kongressen samt via olika artiklar och medverkan i seminarier.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> verkar för en tredelning av föräldraförsäkringen.<br />
åtgärd: I den plattform som <strong>Kommunal</strong> har tagit fram för<br />
fackligt-politiskt arbete finns kravet på en tredelad föräldraförsäkring.<br />
I rapporten Hög tid för jämställda löner som<br />
<strong>Kommunal</strong> tog fram gemensamt med Legitimerade sjukgymnasters<br />
Riksförbund, LSR, Akademikerförbundet SSR,<br />
Vision och Vårdförbundet, ställdes också det gemensamma<br />
kravet att Försäkringskassan ska agera för ett jämnare uttag<br />
av föräldraförsäkringen. I den politiska debatten i såväl<br />
artiklar som på <strong>Kommunal</strong>s utredares bloggar har kravet<br />
om en tredelad föräldraförsäkring varit ett återkommande<br />
tema. Kravet har också förts fram tillsammans med LO.<br />
<strong>Kommunal</strong> har också via LO i Delegationen för jämställdhet<br />
i arbetslivet lyft tredelad föräldraförsäkring.<br />
Föräldraförsäkringsfrågan lyfts delvis i avtalskraven under<br />
2013 genom att kräva 10 procents tillägg 180 dagar. Vi har<br />
sett att det finns en klar tendens att kvinnodominerade<br />
områden hade längre perioder med ”föräldralön” (HÖK –<br />
avtalet med SKL hade fem månader) än mansdominerade<br />
områden (oftast två månader – dvs pappamånaderna).<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> verkar för att mammamånad införs.<br />
åtgärd: Detta har inte gjorts.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> verkar för att vårdnadsbidraget<br />
avskaffas.<br />
åtgärd: I <strong>Kommunal</strong>s arbete för jämställda villkor i arbetslivet<br />
är det självklart att också verka för att vårdnadsbidraget<br />
avskaffas. I barnomsorgsrapporten Alla andra hämtar tidigt<br />
lyfts faran för jämställdheten med vårdnadsbidraget. Kraven<br />
på att avskaffa vårdnadsbidraget och tredela föräldraförsäkringen<br />
har ingått i det paket av åtgärder för jämställdhet<br />
och förstärkning av kvinnors möjlighet att jobba mer och<br />
försörja sig som <strong>Kommunal</strong> fört fram i såväl debattartiklar,<br />
bloggar som i offentliga debatter.<br />
<strong>Kommunal</strong> har också i flera andra sammanhang verkat<br />
mot vårdnadsbidrag, bland annat <strong>2012</strong> då Kristdemokraterna<br />
presenterade sin familjepolitik. <strong>Kommunal</strong>s ordförande framförde<br />
då att förslaget om bland annat vårdnadsbidraget<br />
”låser in den moderna kvinnan och bidrar starkt till ett mer<br />
ojämställt samhälle”.<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska verka för att tydliga miljökrav<br />
alltid ställs vid alla typer av upphandling.<br />
åtgärd: Inom ramarna för <strong>Kommunal</strong>s förbundskontors<br />
egna inköp finns det både ett systematiskt arbete för att<br />
minska miljöbelastningen när det gäller att upphandla<br />
kontorsmöbler, tryckmaterial och livsmedel samt ett<br />
informationsarbete om möjligheterna med att köpa<br />
Fairtrade-produkter som riktar sig till hela organisationen.<br />
beslut: Att vattenresurserna alltid ska vara i offentlig ägo<br />
och förvaltning.<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong> har tillsammans med övriga förbund<br />
inom EPSU initierat ett medborgarinitiativ för att få EUkommissionen<br />
att starta ett arbete om att lagfästa rätten<br />
till vatten och sanitet som en mänsklig rättighet. <strong>Kommunal</strong><br />
deltog även i ett seminarium på Världsvattenforumet<br />
i Marseille om offentlig/offentlig förvaltningsmodell av<br />
vatten och sanitet som ett allternativ till offentligt/privat<br />
förvaltning.<br />
55
56<br />
beslut: Att <strong>Kommunal</strong> ska anlita leverantörer och använda<br />
sig av samarbetspartners som har kollektivavtal.<br />
åtgärd: <strong>Kommunal</strong>, dvs både förbundskontor och avdelningar,<br />
upphandlar som regel endast varor och tjänster från leverantörer<br />
med kollektivavtal där det finns anställda i företaget.<br />
Det finns en särskild checklista för upphandlingar. I de fall<br />
dessa leverantörer också är arbetsgivare som saknar kollektivavtal,<br />
och varan eller tjänsten finns hos annan leverantör<br />
med kollektivavtal, väljs denna. Det finns dessutom flertalet<br />
exempel där <strong>Kommunal</strong>, genom att ha ställt krav på kollektivavtal,<br />
bidragit till att leverantören har tecknat kollektivavtal,<br />
för att få <strong>Kommunal</strong> som kund.<br />
beslut: Bifall till Daniel Larssons tilläggsyrkande: ”Att förbundsstyrelsen<br />
får i uppdrag att ta fram en samlad strategi<br />
för hur förbundet ska agera för att nå målet om en hållbar<br />
miljö i samhället.”<br />
åtgärd: Ett arbete med att ta fram förslag att presentera<br />
för förbundsstyrelsen är påbörjat av några enheter på<br />
förbundskontoret, bland annat finns ett utkast till en första<br />
underlagsrapport. En genomgång av hur olika fackförbund<br />
arbetar med miljöfrågor har också gjorts. Arbetet är ännu<br />
inte avrapporterat till förbundsledningen på grund av prioriteringar<br />
och begränsad bemanning.
Uppföljning av beslut vid 2010 års kongress<br />
BILAGA 2 | VERKSAMHETSBERÄTTELSE | KOMMUNAL <strong>2012</strong><br />
A - Stadgefrågor<br />
MOTION: A:41_1<br />
motionsrubrik: Tillgängligheten<br />
motionens att-sats: att öka tillgängligheten att motionera<br />
på nätet.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Inför 2013 års avtalsrörelse öppnade <strong>Kommunal</strong><br />
möjligheten att lämna in avtalskraven via hemsidan. Det<br />
var också möjligt att lämna in kongressmotioner inför årets<br />
kongress. Dessa har sedan behandlats i sedvanlig ordning av<br />
sektioner och avdelningar. Medlemscentret i Sundsvall har<br />
kontrollerat att den som motionerat är medlem, och skickat<br />
motionen/avtalsförslaget till den berörda sektionen.<br />
MOTION: A:45_1<br />
motionsrubrik: Stadgarna § 22 Branschråd<br />
motionens att-sats: att § 22 i stadgarna stryks.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Ovanstående paragraf finns inte med i stadgarna<br />
sedan 2010 års kongress.<br />
MOTION: A:45_2<br />
motionsrubrik: Stadgarna § 22 Branschråd<br />
motionens att-sats: att förbundsstyrelsen utarbetar en<br />
plan för att hantera yrkesfrågor på ett mer flexibelt sätt.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: <strong>Kommunal</strong>s arbete med bransch- och yrkesfrågor<br />
har varit i fokus under lång tid. Bland annat har förbundskontorets<br />
arbetslivsutvecklingsenhet och enhet för arbetsrätt<br />
och kollektivavtal förändrat sin organisation för att bli<br />
ännu bättre i sitt arbete med att bevaka och kommunicera<br />
bransch- och yrkesfrågor utifrån <strong>Kommunal</strong>s vision och<br />
fokusmål.<br />
Förbundets arbetssätt kring bransch- och yrkesfrågor utvecklas<br />
hela tiden för att nå upp till det fokus som förbundsstyrelsen<br />
satt på just dessa frågor. Hur vi på bästa sätt kommunicerar<br />
detta ligger inom ramen för varumärkesutredningen.<br />
Förbundet arbetar strategiskt med Spaningsportalen för<br />
att kommunicera med hela organisationen inifrån och ut,<br />
och utifrån och in, per bransch om vad som är på gång, vad<br />
myndigheter och riksdag/departement säger, vad vi gör<br />
på förbundskontoret m.m. Vi håller också på att utarbeta<br />
tillgängligheten på webben, internt och externt för att<br />
kommunicera bransch- och yrkesfrågorna.<br />
Förbundet arbetar hela tiden med att utveckla vår interna<br />
kommunikation och vi har ett bra samarbete mellan enheterna<br />
på förbundskontoret med syftet att nå hela vägen ut<br />
till arbetsplatsnivå.<br />
Vi har tagit fram ett enkelt verktyg i Tre frågor som avdelningar,<br />
sektioner och även förbundskontorets ombudsmän<br />
använder sig av för att få reda på vad medlemmarna tycker<br />
är de viktigaste frågorna för dem i sitt yrkesutövande.<br />
Utöver detta finns det gott om nätverk med yrkesverksamma<br />
i diverse arbetsgrupper för att på ett fördjupat sätt<br />
arbete strategiskt med att utveckla våra medlemmars yrken.<br />
MOTION: A:5_1<br />
motionsrubrik: Möjlighet för studerandemedlemmar att<br />
lättare fortsätta vara medlemmar efter avslutade studier<br />
motionens att-sats: att stadgarna ändras så att en studerandemedlem<br />
har rätt till förbundsmedlemskap (grundavgift)<br />
till dess personen får ett arbete efter avslutade studier.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Det är sedan kongressen 2010 infört rutiner där<br />
medlemmarna får ett erbjudande att göra ett aktivt val för<br />
att stanna kvar som betalande medlemmar.<br />
bILAGA 2<br />
57
58<br />
MOTION: A:51_1<br />
motionsrubrik: Mandatperiod för förtroendevalda inom<br />
<strong>Kommunal</strong><br />
motionens att-sats: att samtliga moment i stadgarna<br />
§ 24 förändras så att en treårig mandatperiod gäller för alla<br />
uppdrag inom <strong>Kommunal</strong>.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Avslag med tilläggsyrkande om<br />
att förbundsstyrelsen får i uppdrag att verka för en annan<br />
mandatperiod för de lagstadgade uppdragen inom arbetsmiljöområdet.<br />
resultat: Mandatperioden för de aktuella uppdragen är<br />
lagstadgad, detta kan vi inte ändra på. Undantag i lagen<br />
kan göras om särskilda skäl föreligger, vilka är om en viss<br />
bransch har kortare anställningstider då möjlighet finns att<br />
utse ombud för kortare tid än tre år. För att en förändring<br />
ska ske måste vi även finna stöd hos övriga fackliga organisationer<br />
på arbetsmarknaden. Då mandatperiodens längd är<br />
så pass vedertagen skulle det bli svårt att erhålla det stöd<br />
som behövs.<br />
MOTION: A:6_1<br />
motionsrubrik: Studerandemedlemmars rätt till fullvärdigt<br />
medlemskap.<br />
motionens att-sats: att kongressen beslutar att göra<br />
ett tillägg i stadgarna § 4 mom 4 med att studerandemedlemmar<br />
efter avslutad utbildning har rätten att bli<br />
fullvärdiga medlemmar i förbundet och att de ska betala<br />
grundavgift tills de fått en anställning.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Det är sedan kongressen 2010 infört rutiner där<br />
medlemmarna får ett erbjudande att göra ett aktivt val för<br />
att stanna kvar som betalande medlemmar.<br />
B – Avtals- och förhandlingsfrågor<br />
MOTION: B:9_1<br />
motionsrubrik: Konverteringsregeln i LAS (två år på fem år)<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> verkar för att allmän<br />
visstidsanställning och visstidsanställning räknas samman<br />
vid konvertering av tjänster, så att den sammanlagda tiden<br />
är två år på fem år.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Yrkandet finns kvar i avtalsrörelsen. Vissa<br />
centrala kollektivavtal reglerar numera att tillsvidareanställning<br />
sker efter tre års visstidsanställning.<br />
C – Arbetstidsfrågor<br />
MOTION: C:1_1<br />
motionsrubrik: Heltid – rättighet<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> ska verka för att heltid<br />
blir en rättighet och deltid en möjlighet.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Yrkandet finns kvar i avtalsrörelsen. Lokala avtal<br />
tecknas men inte i den takt som förbundet önskar varför<br />
även kravet på lagreglering kvarstår.<br />
MOTION: C:2_2<br />
motionsrubrik: Rätt till heltid<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att man kan<br />
försörja sig på sitt arbete.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Yrkandet finns kvar i avtalsrörelsen. Lokala avtal<br />
tecknas men inte i den takt som förbundet önskar varför<br />
även kravet på lagreglering kvarstår.<br />
MOTION: C:14_1<br />
motionsrubrik: Arbetstid och delad tur<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> ska arbeta för att<br />
delade turer tas bort i arbetstidsscheman.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Yrkandet finns kvar i avtalsrörelsen. Ett fåtal<br />
lokala avtal reglerar förbud mot delade turer.<br />
MOTION: C:14_2<br />
motionsrubrik: Arbetstid och delad tur<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> gör ett uttalande om<br />
att delade turer inte är en långsiktig lösning på arbetsgivarnas<br />
ekonomiska problem.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Uttalande gjordes på kongressen.
E – Arbetsmiljöfrågor<br />
MOTION: E:4_1<br />
motionsrubrik: Hälsoundersökningar<br />
motionens att-sats: att vi ska få regelbundna hälsoundersökningar.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Motionen bifölls eftersom detta krav fanns med<br />
i avtalsyrkanden. Genom att yrkandet inte fick genomslag<br />
hos tjänstemännen kan inte arbetet med hälsoundersökningar<br />
gå vidare. Detta för att de övriga motionerna<br />
om hälsa och undersökningar avslogs. Det har alltid varit<br />
kongressens mening att det ska vara en lokal fråga och/eller<br />
hanteras inom ramen för lokala avtal eller lösningar.<br />
G – Yrkesutbildningsfrågor<br />
MOTION: G:1_1<br />
motionsrubrik: Yrkesstatusen inom vården<br />
motionens att-sats: att utbildning krävs vid all anställning,<br />
även semestervikariat.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Förbundet hävdar på olika sätt i opinionsarbete och<br />
tillsammans med olika arbetsgivare, myndigheter och andra<br />
aktörer vikten av lämplig grundutbildning för all personal.<br />
Vad gäller förbundets arbete med att kräva utbildning för<br />
alla som arbetar inom vård- och omsorg även vid semestervikariat<br />
så är <strong>Kommunal</strong>s politik att adekvat utbildning är<br />
det som gäller. För att öka andelen utbildade så har <strong>Kommunal</strong><br />
varit sakkunnig när regeringens satsning Omvårdnadslyftet<br />
startades. Arbetet med Vård- och omsorgscollege är<br />
pågående och även samtal med YH förs för att påverka de<br />
eftergymnasiala utbildningarna. När det gäller att anställa<br />
personal som har utbildning eller påverka arbetsgivaren till<br />
det så är det inte alltid som arbetsgivaren går <strong>Kommunal</strong>s<br />
väg. Det är också ofta stora svårigheter med att få personal<br />
till semestervikariat, så det är inte realistiskt att tro att vi<br />
ska kunna ställa det kravet än på länge.<br />
När det gäller att höja statusen i arbetsgivarens och<br />
allmänhetens ögon så är det en del i ett hela tiden fortlöpande<br />
arbete från lönerörelser till samarbete om utbildningar<br />
till att vi är medarrangörer av yrkestävlingar inom<br />
vård och omsorg. Att ställa krav på arbetsmiljön är en del<br />
av att höja statusen på ett yrke. Det är dock ett arbete som<br />
måste föras både centralt, regionalt och lokalt och där våra<br />
förtroendevalda måste arbeta aktivt med att bevaka så<br />
arbetsgivaren följer de krav och det ansvar som arbetsmiljölagen<br />
kräver. Att höja status handlar också om den syn på<br />
yrket vi har och hur vi talar om det som förtroendevalda<br />
och medlemmar i vardagen. Ställer vi inte krav och uttrycker<br />
att det är ett kvalificerat yrke som vi är stolta över att<br />
arbeta med, så möts vi heller inte av att andra ser på oss<br />
som professionella. Det här arbetet måste ske på alla plan<br />
och nivåer i organisationen.<br />
När det gäller att personalen ska ha utbildning i sina<br />
rättigheter så måste man först bestämma vilka rättigheter<br />
som avses. Det framgår inte av svaret i motion G:1. Att som<br />
arbetstagare veta vilka rättigheter jag har inom både arbetsmiljö<br />
och arbetsrätt borde alla vilja veta och finns det<br />
medlemsutbildningar lokalt så får de som genomgår den en<br />
bra grundkunskap om sina rättigheter.<br />
MOTION: G:1_2<br />
motionsrubrik: Yrkesstatusen inom vården<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> arbetar för att vår<br />
status höjs i arbetsgivarens och allmänhetens ögon.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: <strong>Kommunal</strong> är aktivt i det centrala programrådet<br />
vård- och omsorg på Skolverket och i Vård- och omsorgscollege<br />
för att utveckla vård- och omsorgsutbildningen och<br />
hävda dess betydelse för kvaliteten i vård- och omsorgsarbete.<br />
<strong>Kommunal</strong> arbetar för att arbetsgivarna ska ställa<br />
krav på grundutbildning vid anställning och stå för motsvarande<br />
utbildning för redan anställda.<br />
Vad gäller <strong>Kommunal</strong>s arbete med att kräva utbildning för<br />
alla som arbetar inom vård- och omsorg även vid semestervikariat<br />
så är <strong>Kommunal</strong>s politik att adekvat utbildning är<br />
det som gäller. För att öka andelen utbildade så har <strong>Kommunal</strong><br />
varit sakkunnig när regeringens satsning Omvårdnadslyftet<br />
startades. Arbetet med vård- och omsorgscollege är<br />
pågående och även samtal med YH förs för att påverka de<br />
eftergymnasiala utbildningarna. När det gäller att anställa<br />
personal som har utbildning eller påverka arbetsgivaren till<br />
det så är det inte alltid som arbetsgivaren går <strong>Kommunal</strong>s<br />
väg. Det är också ofta stora svårigheter med att få personal<br />
till semestervikariat så det är inte realistiskt att tro att vi ska<br />
kunna ställa det kravet än på länge.<br />
När det gäller att höja statusen i arbetsgivarens och<br />
allmänhetens ögon så är det en del i ett hela tiden fortlöpande<br />
arbete från lönerörelser till samarbete om utbild-<br />
59
60<br />
ningar till att vi är medarrangörer av yrkestävlingar inom<br />
vård och omsorg. Att ställa krav på arbetsmiljön är en del<br />
av att höja statusen på ett yrke. Det är dock ett arbete som<br />
måste föras både centralt, regionalt och lokalt och där våra<br />
förtroendevalda måste arbeta aktivt med att bevaka så att<br />
arbetsgivaren följer de krav och det ansvar som arbetsmiljölagen<br />
kräver. Att höja status handlar också om den syn på<br />
yrket vi har och hur vi talar om det som förtroendevalda<br />
och medlemmar i vardagen. Ställer vi inte krav och uttrycker<br />
att det är ett kvalificerat yrke som vi är stolta över att<br />
arbeta med, så möts vi heller inte av att andra ser på oss<br />
som professionella. Det här arbetet måste ske på alla plan<br />
och nivåer i organisationen.<br />
När det gäller att personalen ska ha utbildning i sina<br />
rättigheter så måste man först bestämma vilka rättigheter<br />
som avses. Det framgår inte av svaret i motion G:1. Att som<br />
arbetstagare veta vilka rättigheter jag har inom både arbetsmiljö<br />
och arbetsrätt borde alla vilja veta och finns det<br />
medlemsutbildningar lokalt så får de som genomgår dessa<br />
en bra grundkunskap om sina rättigheter.<br />
MOTION: G:1_3<br />
motionsrubrik: Yrkesstatusen inom vården<br />
motionens att-sats: att personalen utbildas i större utsträckning<br />
i sina rättigheter.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Vi gör ingen riktad insats, men indirekt arbetar vi<br />
för kravet genom att hävda att all personal ska ha lämplig<br />
grundutbildning.<br />
Vad gäller <strong>Kommunal</strong>s arbete med att kräva utbildning<br />
för alla som arbetar inom vård- och omsorg även vid semestervikariat<br />
så är <strong>Kommunal</strong>s politik att adekvat utbildning<br />
är det som gäller. För att öka andelen utbildade så har<br />
<strong>Kommunal</strong> varit sakkunnig när regeringens satsning Omvårdnadslyftet<br />
startades. Arbetet med vård- och omsorgscollege<br />
är pågående och även samtal med YH förs för att påverka<br />
de eftergymnasiala utbildningarna. När det gäller att<br />
anställa personal som har utbildning eller påverka arbetsgivaren<br />
till det så är det inte alltid som arbetsgivaren går<br />
<strong>Kommunal</strong>s väg. Det är också ofta stora svårigheter med<br />
att få personal till semestervikariat så det är inte realistiskt<br />
att tro att vi ska kunna ställa det kravet än på länge.<br />
När det gäller att höja statusen i arbetsgivarens och<br />
allmänhetens ögon så är det en del i ett hela tiden fortlöpande<br />
arbete från lönerörelser till samarbete om utbildningar<br />
till att vi är medarrangörer av yrkestävlingar inom<br />
vård och omsorg. Att ställa krav på arbetsmiljön är en del<br />
av att höja statusen på ett yrke. Det är dock ett arbete som<br />
måste föras både centralt, regionalt och lokalt och där våra<br />
förtroendevalda måste arbeta aktivt med att bevaka så att<br />
arbetsgivaren följer de krav och det ansvar som arbetsmiljölagen<br />
kräver. Att höja status handlar också om den syn på<br />
yrket vi har och hur vi talar om det som förtroendevalda<br />
och medlemmar i vardagen. Ställer vi inte krav och uttrycker<br />
att det är ett kvalificerat yrke som vi är stolta över att arbeta<br />
med, så möts vi heller inte av att andra ser på oss som<br />
professionella. Det här arbetet måste ske på alla plan och<br />
nivåer i organisationen.<br />
När det gäller att personalen ska ha utbildning i sina<br />
rättigheter så måste man först bestämma vilka rättigheter<br />
som avses. Det framgår inte av svaret i motion G:1. Att<br />
som arbetstagare veta vilka rättigheter jag har inom både<br />
arbetsmiljö och arbetsrätt borde alla vilja veta och finns det<br />
medlemsutbildningar lokalt så får de som genomgår dessa<br />
en bra grundkunskap om sina rättigheter.<br />
MOTION: G:3_1<br />
motionsrubrik: En yrkesgrupp i förskolan<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att endast<br />
barnskötare ska finnas på förskolan i gruppen 0-5 år.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Avslag med tilläggsyrkande att<br />
förbundet tillsätter en projektgrupp som får i uppgift att slå<br />
vakt om, utveckla och stärka barnskötarnas kompetens och<br />
yrkesroll.<br />
resultat: På förbundskontoret tillsattes en projektgrupp<br />
hösten 2010 vars arbete utmynnade i en långsiktig strategiplan<br />
om inriktning för att utveckla och stärka barnskötarnas<br />
kompetens och yrkesroll.<br />
MOTION: G:4_1<br />
motionsrubrik: Höj barnskötarnas yrkesroll<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> ska verka för att utbildningsinsatserna<br />
fördelas lika för alla yrkesgrupper inom<br />
förskolan.
ifall/tilläggsyrkande: Besvarad med tilläggsyrkande att<br />
förbundsstyrelsen verkar för en kompetenshöjande insats<br />
för att höja kompetensen hos barnskötare.<br />
resultat: Förbundskontoret tillsatte en projektgrupp<br />
hösten 2010 vars arbete utmynnade i en långsiktig strategiplan<br />
om inriktning för att utveckla och stärka barnskötarnas<br />
kompetens och yrkesroll. Ett budskap fastställdes om<br />
barnomsorgens uppdrag att ge föräldrar vars barn går på<br />
förskola och fritidshem service genom utökade öppettider<br />
på såväl kväll, natt och helg.<br />
Alla barns rätt till omsorg och trygghet. Barnskötare i<br />
förskola och skola är garanten för den svenska barnomsorgsmodellen.<br />
Barnskötare är ett framtidsjobb.<br />
MOTION: G:5_1<br />
motionsrubrik: En gemensam rikstäckande grundutbildning<br />
för skötare i psykiatrisk vård<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att få till<br />
stånd en rikstäckande grundutbildning för skötare inom<br />
psykiatrisk vård.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: G:5_2<br />
motionsrubrik: En gemensam rikstäckande grundutbildning<br />
för skötare i psykiatrisk vård<br />
motionens att-sats: att grundutbildningen ger en yrkesbehörighet.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
besultat: Sedan 2010 har GY 11 startat, den nya nationella<br />
gymnasieskolan där innehållet i programmen ska vara lika<br />
över landet. Inom ramen för det finns Vård- och omsorgsprogrammet<br />
som <strong>Kommunal</strong> skrivit remissutlåtande på. Vi<br />
var kritiska till att studenterna inte får någon yrkestitulatur.<br />
Det som är positivt är att det har blivit fyra inriktningar,<br />
hälso- och sjukvård, funktionsnedsättning, äldreomsorg samt<br />
psykiatri. Att genomföra Vård- och omsorgsprogrammet<br />
inriktning psykiatri med godkända betyg ska vara en<br />
grundutbildning som är nationell.<br />
Att grundutbildningen ger en yrkesbehörighet och att studenterna<br />
är anställningsbara efter genomgånget och godkänt<br />
Vård- och omsorgsprogram är klart genom att även Sveriges<br />
Kommuner och Landsting varit remissinstans till innehållet<br />
när GY 11 och Vård- och omsorgsprogrammet blev klart.<br />
Det finns också ett samarbete genom Vård- och omsorgscollege<br />
där företrädare för både arbetstagare och arbetsgivare<br />
är överens om innehållet i programmet.<br />
MOTION: G:6_1<br />
motionsrubrik: Undersköterske-/skötareutbildning med<br />
ökad kompetens<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> verkar för att utbildningen<br />
breddas för undersköterska/skötare för att ge ökad<br />
kompetens till att kunna arbeta inom den slutna vården<br />
och mottagningar.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Besvarad med tilläggsyrkande<br />
att förbundet utarbetar en strategi och handlingsplan över<br />
hur vi säkerställer att våra yrkesgrupper har den kompetens<br />
som krävs inom akutsjukvården nu och i framtiden.<br />
resultat: Någon handlingsplan hur vi säkerställer att yrkesgrupperna<br />
har den kompetens som krävs inom akutsjukvården<br />
är inte utarbetad eller framtagen.<br />
Vi arbetar nu utifrån följande syn: <strong>Kommunal</strong> anser att<br />
Barn- och fritidsprogrammet samt Vård- och omsorgsprogrammet<br />
ska utgöra den grundläggande utbildningen för<br />
vård- och omsorgsyrken. Det är också mot det kunskapsinnehållet<br />
och den yrkesexamens gymnasiala vuxenutbildning<br />
ska svara mot.<br />
Då det finns många verksamhetsområden inom vård och<br />
omsorg, exempelvis undersköterska/vårdare inom den slutna<br />
vården och mottagningar, krävs att efter genomgången<br />
yrkesexamen också finns möjligheter till specialisering.<br />
<strong>Kommunal</strong> arbetar för att hitta strukturer hur denna<br />
vidareutbildning ska genomföras inom ramen för Yrkeshögskolan.<br />
H – Försäkringsfrågor<br />
MOTION: H:23_2<br />
motionsrubrik: Tandvårdsförsäkring<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> verkar för att det<br />
införs en rättvisare och billigare allmän tandvårdsförsäkring.<br />
besultat: Frågan om tandvården var uppe på LO-kongressen<br />
och kommer att vara en del i LOs välfärdpolitiska<br />
utredning där <strong>Kommunal</strong> kommer att driva frågan enligt<br />
motionärernas intentioner.<br />
61
62<br />
MOTION: H:29_1<br />
motionsrubrik: Vi vill ha en bättre arbetsskadeför säkring<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> gör en ordentlig översyn<br />
om vilka arbetsskador som blir godkända samt vilka<br />
som inte blir godkända.<br />
resultat: Arbete pågår bland annat inom ramen för den<br />
parlamentariska socialförsäkringsutredningen. <strong>Kommunal</strong><br />
och LO påverkar kommande politiska beslut om en eventuell<br />
ny arbetsskadeförsäkring.<br />
MOTION: H:29_2<br />
motionsrubrik: Vi vill ha en bättre arbetsskadeför säkring<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> ser över reglerna i<br />
Arbetsskadeförsäkringen TFA m.m.<br />
MOTION: H:29_3<br />
motionsrubrik: Vi vill ha en bättre arbetsskadeför säkring<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> försöker förbättra<br />
villkoren i Arbetsskadeförsäkringen TFA m m.<br />
MOTION: H:30_1<br />
motionsrubrik: Förbättra arbetsskadeförsäkringen nu<br />
motionens att-sats: att förbundet får i uppdrag att se<br />
över försäkringsvillkoren i arbetsskadeförsäkringen.<br />
MOTION: H:30_2<br />
motionsrubrik: Förbättra arbetsskadeförsäkringen nu<br />
motionens att-sats: att uppta förhandling med berörda<br />
motparter snarast.<br />
resultat: Förhandlingar genomförda med Sveriges Kommuner<br />
och Landsting och förbättring av villkoren uppnådda.<br />
Karensdagar för ersättning vid arbetsolycksfall borttagen.<br />
Ersättning från första kronan vid kostnader i samband med<br />
arbetsolycksfall.<br />
Överenskommelse träffad med Sveriges Kommuner och<br />
Landsting om slopad vållandeprövning vid godkänd arbetssjukdom.<br />
I – Arbetslöshetsförsäkringfrågor<br />
MOTION: I:3_1<br />
motionsrubrik: Avgiften till a-kassan<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> ska verka för att den<br />
förhöjda avgiften till a-kassan tas bort.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: <strong>Kommunal</strong> har i rapporter och i möten med beslutsfattare<br />
framfört att den förhöjda avgiften ska tas bort.<br />
LOs krav för att ingå i jobbpakten har varit att de<br />
differentierade arbetslöshetsavgifterna i a-kassan slopas,<br />
Nu finns diskussion om att den ska tas bort i januari 2014.<br />
MOTION: I:5_1<br />
motionsrubrik: 75-dagarsregeln för deltidsarbetslösa<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> verkar för att 75-<br />
dagarsregeln upphör.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall med tilläggsyrkande att<br />
detta blir en av de viktigade frågorna där <strong>Kommunal</strong> sätter<br />
verklig press på vårt arbetarparti Socialdemokraterna inför<br />
valet den 19 september 2014, för en förändring av den<br />
orättvisa 75-dagarsregeln för deltidsarbetslösa.<br />
resultat: Tillsammans med LO har <strong>Kommunal</strong> och övriga<br />
LO-förbund arbetat fram rapporten En arbetslöshetsförsäkring<br />
värd namnet. Ett kapitel handlar om deltidsarbetslösa.<br />
Där finns ställningstagande angående lösningar.
MOTION: I:6_1<br />
motionsrubrik: A-kassa<br />
motionens att-sats: att förtroendeuppdrag blir<br />
a-kassegrundande.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: I:7_1<br />
motionsrubrik: Ändring av a-kassans reglemente<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att få till<br />
stånd en ändring i a-kassans reglemente så att förlorad<br />
arbetsförtjänst jämställs med lön.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: I:8_1<br />
motionsrubrik: A-kassegrundande inkomst<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> verkar för att förlorad<br />
arbetsförtjänst jämställs med lönen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: I:9_1<br />
motionsrubrik: Förlorad arbetsförtjänst<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> verkar för att förlorad<br />
arbetsförtjänst ska räknas med i arbetsvillkoret.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: I:10_1<br />
motionsrubrik: Förlorad arbetsförtjänst är inte<br />
a-kassegrundad<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> försöker få till stånd<br />
en ändring av reglerna så att fackligt arbete samt politiska<br />
uppdrag ska vara a-kassegrundat.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: I:10_3<br />
motionsrubrik: Förlorad arbetsförtjänst är inte<br />
a-kassegrundad<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> samarbetar med LO<br />
så att även andra förbund är med.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: I:11_1<br />
motionsrubrik: Rätt till a-kassa för fackliga uppdrag<br />
motionens att-sats: att förbundet aktivt arbetar med att<br />
få en lagändring till stånd, så att ingen facklig förtroendeman<br />
erhåller sämre a-kassevillkor på grund av sitt uppdrag.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: I:12_1<br />
motionsrubrik: Inkomsttrygghet för förtroendevalda vid<br />
tjänstledighet utan löneförmåner<br />
motionens att-sats: att förbundet påverkar lagstiftarna<br />
så att det blir möjligt att tillgodoräkna sig ersättningen från<br />
facket som a-kassegrundande inkomst.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: I:12_2<br />
motionsrubrik: Inkomsttrygghet för förtroendevalda vid<br />
tjänstledighet utan löneförmåner<br />
motionens att-sats: att under tiden detta sker utreda<br />
frågan och lösa problemet på bästa sätt så att den enskilde<br />
går skadeslös.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: I remisyttrande till utredningen, SOU 2011:54<br />
Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda, skrev LO<br />
om problemen samt förslag till lösningar. Lagändring, till<br />
det bättre, var tänkt att träda i kraft sommaren <strong>2012</strong> men<br />
har nu skjutits upp för att läggas in i översynen av arbetslöshetsförsäkringen<br />
som den parlamentariska socialförsäkringsutredningen<br />
gör.<br />
K – Samhällsekonomiska och<br />
allmänpolitiska frågor<br />
MOTION: K:1_1<br />
motionsrubrik: 80 procent i a-kassa<br />
motionens att-sats: att taket i a-kassan höjs.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Tillsammans med LO har <strong>Kommunal</strong> och<br />
övriga LO-förbund arbetat fram rapporten En arbetslöshetsförsäkring<br />
värd namnet. Där finns krav på höjning av<br />
taket. Detta är ett av de viktigaste krav som lyfts fram<br />
av såväl <strong>Kommunal</strong> och LO.<br />
63
64<br />
MOTION: K:3_1<br />
motionsrubrik: Försämringar i sjukförsäkringen – gå på<br />
offensiv<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> ska gå på<br />
offensiv för att permanent bli av med den orättvisa som<br />
karensdagar innebär – det är ett för högt pris att betala vid<br />
sjukdom.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:3_2<br />
motionsrubrik: Försämringar i sjukförsäkringen – gå på<br />
offensiv<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> verkar offensivt för<br />
att ersättningsnivån på sjukpenningen blir 90 procent.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:15_1<br />
motionsrubrik: Karensbefrielse vid smitta via arbetet<br />
motionens att-sats: att medlemmar får karensbefrielse<br />
vid olika pandemier/epidemier.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:16_1<br />
motionsrubrik: Ingen karensdag vid smitta på arbetsplatsen<br />
motionens att-sats: att karensdagen tas bort vid bevisad<br />
smitta från arbetsplats.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:16_3<br />
motionsrubrik: Ingen karensdag vid smitta på arbetsplatsen<br />
motionens att-sats: att alla anställa i kommunal regi<br />
slipper karensdag såsom i regionen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:17_1<br />
motionsrubrik: Karensdag<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> arbetar för att karensdagen<br />
tas bort när man säkert vet att man smittats på<br />
arbetsplatsen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:18_1<br />
motionsrubrik: Karensdag vid smitta<br />
motionens att-sats: att karensdagen slopas vid smitta på<br />
arbetsplatsen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:18_2<br />
motionsrubrik: Karensdag vid smitta<br />
motionens att-sats: att vi ska ha råd att vara hemma vid<br />
sjukdom.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:19_1<br />
motionsrubrik: Slopa karensdagen<br />
motionens att-sats: att få slippa karensdag vid sjukdom<br />
som kan komma från förskolan, till exempel kräksjuka och<br />
förkylning,<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:19_2<br />
motionsrubrik: Slopa karensdagen<br />
motionens att-sats: att i fall inte karensdagen tas bort,<br />
utgår lön om 85 procent första dagen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:19_3<br />
motionsrubrik: Slopa karensdagen<br />
motionens att-sats: att i fall inte lön utgår med 85 procent,<br />
så utgår lön med 80 procent i stället.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall
MOTION: K:20_1<br />
motionsrubrik: Karensdag vid sjukdom för vårdpersonal<br />
motionens att-sats: att förbundet arbetar för att karensdagen<br />
ska tas bort eftersom vi är en utsatt yrkesgrupp där<br />
smitta sprids snabbt.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:21_1<br />
motionsrubrik: Karensdagen<br />
motionens att-sats: att karensdagen ska tas bort för<br />
personal inom vård och omsorg på grund av sårbarheten/<br />
utsattheten i våra yrken.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:22_1<br />
motionsrubrik: Ta bort karensdagen för personal inom<br />
vård, skola och omsorg<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att karensdagen<br />
tas bort vid sjukdom för personal inom vård, skola<br />
och omsorg.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:23_1<br />
motionsrubrik: Karensdag<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att alla som<br />
jobbar i närkontakt med barn/gamla och alla som har hand<br />
om mathantering inom ovanstående verksamheter, omfattas<br />
av slopad karensdag.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:24_1<br />
motionsrubrik: Karensdag vid sjukdom för barnskötare<br />
motionens att-sats: att förbundet arbetar för att karensdagen<br />
ska tas bort eftersom vi är en utsatt yrkesgrupp där<br />
smitta sprids snabbt.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:25_1<br />
motionsrubrik: Karensdag<br />
motionens att-sats: att vi på något sätt har möjlighet till<br />
ekonomisk kompensation, kanske genom uttag av semester<br />
alternativt jobba extra (först på tur).<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:26_1<br />
motionsrubrik: Karensdag<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> verkar för att ta bort<br />
begreppet karensdag och ersätter detta med max åtta<br />
karenstimmar.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:27_1<br />
motionsrubrik: Borttagande av karensdag för sjukvårdsanställda<br />
motionens att-sats: att förbundet arbetar för en ändring<br />
av karensdagen för sjukvårdsanställda.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:28_1<br />
motionsrubrik: Karensdag<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att personalen<br />
ska ha sjuklön fr o m första sjukdagen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: K:30_1<br />
motionsrubrik: Karensdag<br />
motionens att-sats: att arbetsgivaren betalar sjuklön<br />
fr o m första sjukdagen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Förbundet har gjort ett stort arbete med karensdagen<br />
och tagit fram ett eget förslag genom en arbetsgrupp.<br />
Vi föreslår att ett karensavdrag beräknat på veckoarbetstid<br />
ska göras i stället för som dagens system. Arbetsgruppen har<br />
också publicerat utredningen i skriften Lagom är bäst, varken<br />
för mycket eller för lite sjukskrivning, om självrisker och<br />
karens. Denna är presenterad för medie och politiker.<br />
65
66<br />
MOTION: K:32_1<br />
motionsrubrik: Förbättring i sjukförsäkringssystemet<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> arbetar för att förbättra<br />
sjukförsäkringssystemet.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Förbundet har tagit fram rapporten Insikter och<br />
fakta om ojämlik hälsa, som belyser den fysiska ohälsan<br />
bland <strong>Kommunal</strong>s medlemmar. I rapporten Under höjda tak<br />
ryms alla – en rapport om höjda tak i sjukförsäkringen, visar<br />
på bristerna i dagens sjukförsäkring och att dagens låga tak<br />
riskerar tilltron till försäkringen att undermineras. I rapporten<br />
Kedjan som brast – en berättelse om <strong>Kommunal</strong>s utförsäkrade<br />
medlemmar är en rapport där <strong>Kommunal</strong> ställer krav på<br />
en bättre arbetsmiljö och rehabilitering för återgång i arbete.<br />
Mycket av detta arbete handlar om att påverka den sittande<br />
socialförsäkringsutredningen och tillsammans med<br />
LO agera för en bättre sjukförsäkring. LO har en grupp som<br />
arbetar parallellt med den parlamentariska socialförsäkringsutredningen<br />
där <strong>Kommunal</strong> är representerad.<br />
MOTION: K:36_2<br />
motionsrubrik: Tandvårdsförsäkringen<br />
motionens att-sats: att tandvården inte ska vara en<br />
klassfråga.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Frågan om tandvården var uppe på LO-kongressen<br />
och kommer att vara en del i LOs välfärdspolitiska utredning<br />
där <strong>Kommunal</strong> kommer att driva frågan enligt motionärernas<br />
intentioner.<br />
MOTION: K:38_1<br />
motionsrubrik: Försvara välfärden<br />
motionens att-sats: att förbundet ska ta upp en aktiv<br />
kamp mot fortsatt konkurrensutsättning och för en<br />
återdemokratisering och utbyggnad av offentliga sektorn.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall med tilläggsyrkande om att<br />
förbundsstyrelsen ska utarbeta en ny samlad strategi.<br />
MOTION: K:38_2<br />
motionsrubrik: Försvara välfärden<br />
motionens att-sats: att ge förbundsstyrelsen i uppdrag<br />
att utarbeta en plan för kampen, på kort och lång sikt,<br />
gärna i samarbete med andra delar av fackföreningsrörelsen<br />
och brukarorganisationer, gärna utifrån exempel från Norge<br />
och Trondheimsmodellen.<br />
resultat: <strong>Kommunal</strong> har i sin rapport Vägval välfärd gjort<br />
ett gediget arbete med att genomlysa privatiseringsfrågan<br />
och vinstfrågan i den offentliga sektorn. Bland annat har en<br />
medlemsundersökning, med närmare 10 000 intervjuer gjorts,<br />
där <strong>Kommunal</strong> undersökt medlemmarnas syn på barn- och<br />
äldreomsorgens kvalitet utifrån bemanning och utförare.<br />
Rapporten har tittat tillbaka på de senaste åren med<br />
minskade resurser och vilka effekter detta fått för brukarna.<br />
<strong>Kommunal</strong> har också tittat tillbaka på de marknadslösningar<br />
som använts i kommunsektorn för att hitta enkla<br />
lösningar på det som ofta varit resursbrist och effekterna av<br />
allt mer markandslösningar i kommunerna. Vägen framåt<br />
enligt utredningens förslag är bemanning, politiskt ansvarstagande<br />
och ökade resurser till sektorn. <strong>Kommunal</strong> driver<br />
också ett samarbete tillsammans med LO i den välfärdspolitiska<br />
utredningen där vi har tagit fram rapporten Vinster i<br />
välfärden. Arbetet kommer att fortsätta under våren med<br />
djupare studier vad gäller äldreomsorgen och även på lokal<br />
nivå. I arbetet ingår även att göra en internationell utblick<br />
och genomföra opinionsbildande aktiviteter i frågan.<br />
MOTION: K:40_1<br />
motionsrubrik: Upphandling av kollektivtrafik<br />
motionens att-sats: att vi ska ha möjlighet att vara med<br />
att utforma kravställningar inför upphandling från huvudman.<br />
resultat: Det som görs runt om i landet är kontakter med<br />
de ansvariga huvudmännen. Vi lobbar lokalt för att få vara<br />
med när förfrågningsunderlagen ska skrivas fram. Arbetet<br />
pågår med olika hastighet i landet.<br />
Centralt har vi uppe frågan om vikten av att det inte bara<br />
ska vara priset som styr, utan även kvalitet. Denna fråga är<br />
vi även med och diskuterar på EU-nivå.
L – Jämställdhets- och diskrimineringsfrågor<br />
MOTION: L:2_4<br />
motionsrubrik: HBT-kompetens inom <strong>Kommunal</strong> och på<br />
våra arbetsplatser<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> verkar för att arbetsgivarna<br />
inom våra avtalsområden tar sitt ansvar på alla nivåer<br />
och ökar HBT-kompetensen bland chefer och medarbetare.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
MOTION: L:3_2<br />
motionsrubrik: HBTQ-kompetens<br />
motionens att-sats: att samtliga ombud inom <strong>Kommunal</strong><br />
måste få mer kunskap i HBTQ för att öka kompetensen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: <strong>Kommunal</strong>s nya material Mötas med respekt har<br />
som ett av sina syften att möta kravet i att-satserna ovan.<br />
Målgruppen är i första hand fackliga ledare på arbetsplats-<br />
och sektionsnivå. Dels att öka den egna kunskapen och få<br />
kunskap och mod att driva på arbetsgivare att se till att<br />
kompetensen ökar så att både anställda och brukare får ett<br />
bemötande och blir behandlade på ett sätt som är fritt från<br />
kränkningar och trakasserier.<br />
Fritt Fram-materialet har varit bra. Så bra att det tagit<br />
slut. Det är dessutom i behov av uppdatering. Inom det<br />
fackliga Fritt Fram-nätverket har <strong>Kommunal</strong> arbetat för att<br />
få LO-TCO-Saco att stödja en uppdatering ekonomiskt.<br />
Ombudsmän från <strong>Kommunal</strong> och SSR har tagit på sig att<br />
tillsammans med en journalist uppdatera materialet.<br />
Företrädare från <strong>Kommunal</strong> har varit aktiva i mångfaldsprojekt<br />
Mervärt - arbete för mångfald och likabehandling,<br />
där Storstockholms brandförsvar varit en part.<br />
Så kan det vara – Regnbågsfamiljer i förskolan är ett<br />
projekt som nu är på väg att avslutas. <strong>Kommunal</strong> har varit<br />
en aktiv part i att ta fram och sprida materialet. Det består<br />
bland annat av en film och en studiehandledning och<br />
vänder sig till personal inom förskolan. Avsikten är att ge<br />
inspiration och vara en hjälp i arbetet med att lyfta fram<br />
värderingar, utmana dem och öka kunskapen kring normer,<br />
heteronormativitet och regnbågsfamiljer. Det blev väldigt<br />
bra och eftertraktat. Materialet är på väg att ta slut. <strong>Kommunal</strong><br />
och Lärarförbundet har förbundit sig att stå för ett<br />
nytryck av materialet. <strong>Kommunal</strong> har dessutom planerat<br />
att trycka en egen uppsättning av filmen och studiehand-<br />
ledningen då vi ser att det är lika användbart inom andra<br />
verksamheter utöver förskolan.<br />
M – Miljöfrågor<br />
MOTION: M:1_2<br />
motionsrubrik: <strong>Kommunal</strong>s yttre miljöarbete<br />
motionens att-sats: att <strong>Kommunal</strong> arbetar aktivt stegvis<br />
med miljöarbetet på förbundskontor, avdelning och sektion.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: På förbundskontoret är allt kaffe, te, socker och<br />
bananer som serveras KRAV- och Fairtrademärkt. Mjölk,<br />
smör och övrig frukt är KRAV-märkta.<br />
I rapporten <strong>Kommunal</strong>s engagemang i Föreningen för<br />
Fairtrade från 2010 står det att 14 avdelningar av 23 köper<br />
Fairtrade-kaffe. I dag köper samtliga avdelningar i <strong>Kommunal</strong><br />
Fairtrade-kaffe och de flesta avdelningar köper även<br />
andra Fairtraide- och KRAV-märkta produkter. Det är väldigt<br />
positivt att alla avdelningar i dag tänker mer på vad de<br />
inhandlar för produkter, allt från att det ska vara svenskt,<br />
lokalproducerat, miljövänligt m.m.<br />
<strong>Kommunal</strong> har engagerat sig ännu mera aktivt i frågan<br />
om barnarbete inom jordbruket. IUL, Internationella unionen<br />
för livsmedels-, jordbruks-, hotell- och restaurangbranschen,<br />
där <strong>Kommunal</strong> ingår i, tog beslut på sin kongress att intensifiera<br />
arbetet mot barnarbete inom jordbruket. Det arbetar<br />
cirka 130 miljoner barn mellan 5 och 17 år inom jordbruket<br />
i världen. Vi har alla ätit något eller burit ett klädesplagg av<br />
bomull denna månad som barn varit med och producerat.<br />
Därför är detta en fråga som är viktig för alla människor,<br />
oavsett var man bor i världen.<br />
67
68<br />
O – Organisationsfrågor<br />
MOTION: O:4_5<br />
motionsrubrik: Motion om stöd till lokalt politiskt arbete<br />
motionens att-sats: att Plattformen revideras inför varje<br />
allmänt val.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Den facklig-politiska plattformen är reviderad<br />
och innehåller även en valplattform.<br />
P – Förbundsadministration och verksamhet<br />
MOTION: P:9_3<br />
motionsrubrik: Arbetet med <strong>Kommunal</strong> i förändring<br />
motionens att-sats: att allt förändringsarbete ska ske<br />
med hänsyn till de förtroendevaldas arbetsmiljö enligt<br />
SALUT.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Allt förändringsarbete som ska genomföras sker<br />
genom dialog med berörda och den verktygslåda med<br />
metoder som finns i handlingsprogrammet SALUT. Detta<br />
kompletteras med olika utbildningsinsatser.
Uppföljning av beslut vid 2011 års förbundsmöte<br />
BILAGA 3 | VERKSAMHETSBERÄTTELSE | KOMMUNAL <strong>2012</strong><br />
C – Arbetstidsfrågor<br />
MOTION: C:1_1<br />
motionsrubrik: Heltid – En rättighet<br />
motionens att-sats: att förbundet jobbar för att alla<br />
människor ska ha rätt till en heltidsanställning.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Förbundet har tagit fram rapporten Ständigt<br />
Standby. Rapporten belyste de visstidsanställdas villkor och<br />
lyfte bland annat att visstidsanställning innebär lägre lön,<br />
att det inte bara gäller unga och att det inte är någon genväg<br />
till fast jobb. I arbetet för jämställda löner presenterade<br />
<strong>Kommunal</strong> också gemensamt med Legitimerade sjukgymnasters<br />
Riksförbund LSR, Akademikerförbundet SSR, Vision<br />
och Vårdförbundet rapporten Hög tid för jämställda löner,<br />
där förbunden gemensamt slår fast kravet på rätt till heltid.<br />
H – Försäkringsfrågor<br />
MOTION: H:1_1<br />
motionsrubrik: Försäkringar för förtroendevalda<br />
motionens att-sats: att förbundet ser till att det tecknas<br />
försäkringar som är likvärdiga dem som finns i<br />
kollektivavtalen (AGB, TFA, TGL och TSL.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Besvarad med tilläggsyrkanden<br />
om att förbundet tar fram en broschyr hur försäkringarna<br />
är ordnade för förtroendevalda på heltid, och att förbundet<br />
utbildar någon i varje avdelning kring försäkringslösningar.<br />
Detta ska göras skyndsamt under hösten 2011.<br />
resultat: Utredningsarbetet är inom kort avslutat och<br />
resultatet kommer att presenteras under våren 2013.<br />
O – Organisationsfrågor<br />
MOTION: O:1_1<br />
motionsrubrik: Fortsatt kamp mot borgarna.<br />
motionens att-sats: att förbundet fortsätter att ha utåtriktade<br />
aktiviteter mot den borgerliga regeringen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Besvarad med tilläggs yrkande att<br />
förbundet tar fram en samlad strategi för hur förbundet på<br />
ett framgångsrikt sätt ska öka den politiska medvetenheten<br />
bland medlemmarna samt genom opinions- och påverkansarbete<br />
verka för en samhällsutveckling på demokratisk<br />
socialistisk grundval, innebärande social rättvisa, generell<br />
välfärdspolitik, full sysselsättning, jämställdhet mellan<br />
kvinnor och män samt internationell solidaritet.<br />
resultat: En facklig-politisk plattform är framtagen och<br />
ska kommuniceras i avdelningarna.<br />
bILAGA 3<br />
69
70<br />
KOMMUNALS<br />
VÄRDEGRUND<br />
• Alla människors lika värde<br />
• Frihet<br />
• Rättvisa<br />
• Solidaritet<br />
• Demokrati
Uppföljning av beslut vid <strong>2012</strong> års förbundsmöte<br />
BILAGA 4 | VERKSAMHETSBERÄTTELSE | KOMMUNAL <strong>2012</strong><br />
B – Avtals- och förhandlingsfrågor<br />
MOTION: B:1_1<br />
motionsrubrik: Personlig assistans<br />
motionens att-sats: att förbundet tar fram en ny strategi<br />
för att få de privata kollektivavtalen för personlig assistans<br />
att bli avsevärt mer likvärdiga övriga på arbetsmarknaden<br />
förekommande kollektivavtal.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Samma centrala ombudsmän förhandlar nu alla<br />
kollektivavtal inom branschen personlig assistans, och har<br />
ett ansvar för att hålla sig uppdaterade med branschen<br />
som helhet och vad som händer. Fokus ligger på konkurrensneutraliteten<br />
mellan kollektivavtalen och förbättringar i de<br />
allmänna bestämmelserna.<br />
Arbetet för konkurrensneutrala avtal är påbörjat genom<br />
gemensamma avtalskonferenser där deltagarna blandades<br />
från de olika avtalen inom branschen. Under 2013 planeras<br />
uppföljning med gemensam utvärdering av avtalen som<br />
grund och övriga aktuella strategi-/avtalsfrågor.<br />
Enheterna på förbundskontoret har utökat samarbetet<br />
så att vi på ett bättre och effektivare sätt kan nå ut till våra<br />
medlemmar, och till dem som vi vill ska bli våra medlemmar.<br />
C – Arbetstidsfrågor<br />
MOTION: C:1_1<br />
motionsrubrik: Heltid – En rättighet<br />
motionens att-sats: att alla ska få rätt till heltid.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Yrkandet finns kvar i avtalsrörelsen. Lokala avtal<br />
tecknas, men inte i den takt som förbundet önskar, varför<br />
även kravet på lagreglering kvarstår.<br />
MOTION: C:1_2<br />
motionsrubrik: Heltid – En rättighet<br />
motionens att-sats: att delade turer ska undvikas så långt<br />
det är möjligt.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Yrkandet finns kvar i avtalsrörelsen. Ett fåtal<br />
lokala avtal reglerar förbud mot delade turer.<br />
MOTION: C:1_3<br />
motionsrubrik: Heltid – En rättighet<br />
motionens att-sats: att visstidsanställning ska övergå i<br />
tillsvidareanställning efter två år.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Yrkandet finns kvar i avtalsrörelsen. Vissa<br />
centrala kollektivavtal reglerar numera att tillsvidareanställning<br />
sker efter tre års visstidsanställning.<br />
G – Yrkesutbildningsfrågor<br />
MOTION: G:1_1<br />
motionsrubrik: Högskoleutbildning för undersköterskor/<br />
vårdbiträden<br />
motionens att-sats: att förbundet gentemot berörda<br />
arbetsgivare tydliggör syftet med specialiserade högskoleutbildningar<br />
för undersköterskor och vårdbiträden.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Diskussioner har förts i olika sammanhang med<br />
Sveriges Kommuner och Landsting samt Vårdföretagarna.<br />
Det finns en samsyn på nationell nivå mellan parterna om<br />
att högskoleutbildning och möjlighet till karriärvägar inom<br />
våra yrken är viktiga för attraktionskraften. Det handlar<br />
också om att i verksamheterna möjliggöra, efter avslutade<br />
studier, att man får andra arbetsuppgifter och ökad lön,<br />
bILAGA 4<br />
71
72<br />
vilket inte sker i dag. Denna fråga är viktig och efterfrågad<br />
av <strong>Kommunal</strong>s medlemmar. Att få arbetsgivarna lokalt att<br />
förstå vikten av att kunna göra karriär inom sitt yrke och<br />
få specialisera sig är nödvändigt, men det kräver fortsatt<br />
långsiktigt strategiskt arbete på alla nivåer i <strong>Kommunal</strong>.<br />
När det gäller Yrkeshögskoleutbildning (YH) i dag, så är<br />
inte YH-myndighetens uppdrag nationella utbildningar eller<br />
enstaka kurser. <strong>Kommunal</strong> har därför som ett exempel i<br />
Arbetsförmedlingens nationella branschråd för vård- och<br />
omsorg, där även Yrkeshögskolan finns med, fört fram<br />
nödvändigheten av att Yrkeshögskolans uppdrag borde<br />
ändras, så att YH-utbildning kan vara nationella och även<br />
att enstaka kurser ska kunna erbjudas som specialisering för<br />
yrkesgrupper. Detta för att undvika inlåsningseffekter för<br />
våra medlemmar. Nästa steg bör vara att partsgemensamt<br />
uppvakta utbildningsdepartementet om en omreglering av<br />
Yrkeshögskolans uppdrag.<br />
H – Försäkringsfrågor<br />
MOTION: H:1_1<br />
motionsrubrik: TGL-KL – Jämställda barnbelopp<br />
motionens att-sats: att barnbeloppet blir 2 prisbasbelopp<br />
för alla som inte fyllt 20 år.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Frågan är väckt och diskussioner pågår med<br />
Sveriges Kommuner och Landsting.<br />
I – Arbetslöshetsförsäkringsfrågor<br />
MOTION: I:1_1<br />
motionsrubrik: A-kasseersättningens tak<br />
motionens att-sats: att förbundet ska verka för att taket<br />
i a-kassan höjs.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
rresultat: <strong>Kommunal</strong> har tillsammans med LO och övriga<br />
LO-förbund arbetat fram rapporten En arbetslöshetsförsäkring<br />
värd namnet. I rapporten finns krav på höjning av taket.<br />
Detta är ett av de viktigaste krav som lyfts fram av såväl<br />
<strong>Kommunal</strong> som LO.<br />
MOTION: I:2_1<br />
motionsrubrik: Nivån på a-kasseersättningen<br />
motionens att-sats: att förbundet ska verka för att akasseersättningen<br />
värdesäkras gentemot löne- och prisutvecklingen<br />
i samhället.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Tillsammans med LO har <strong>Kommunal</strong> och övriga<br />
LO-förbund arbetat fram rapporten En arbetslöshetsförsäkring<br />
värd namnet. Ett av kraven är att taket för ersättningen<br />
måste indexeras med löneutvecklingen.<br />
K – Samhällsekonomiska och<br />
allmänpolitiska frågor<br />
MOTION: K:1_1<br />
motionsrubrik: Alla har rätt till en bostad<br />
motionens att-sats: att förbundet gör ett kraftfullt offentligt<br />
uttalande mot utförsäljningen av den kommunala allmännyttan.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: <strong>Kommunal</strong> har inte gjort något uttalande om<br />
utförsäljningen av allmännyttan utan föreslår att detta görs<br />
i samband med <strong>Kommunal</strong>s kongress 2013. <strong>Kommunal</strong> har<br />
efter förbundsmötet <strong>2012</strong> initierat ett samarbete med<br />
Hyresgästföreningen för att tillsammans finna gemensamma<br />
principer för ett samarbete. LO har också återigen tagit upp<br />
det näringspolitiska arbetet där bostadspolitiken ska vara en<br />
del. <strong>Kommunal</strong> avser att verka inom LO för att driva de<br />
bostadspolitiska frågorna för den gemensamma styrkan.<br />
MOTION: K:1_3<br />
motionsrubrik: Alla har rätt till en bostad<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att få LO<br />
att göra ett offentligt uttalande om bostadsbristen samt<br />
utvecklar strategier i motionens anda.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: <strong>Kommunal</strong> har inte gjort något offentligt uttalande<br />
om bostadsbristen och föreslår att detta görs i<br />
samband med <strong>Kommunal</strong>s kongress 2013. <strong>Kommunal</strong>s<br />
strategi för att bedriva de bostadspolitiska frågorna är att<br />
vi har störst kraft om detta görs tillsammans med övriga<br />
LO-förbund inom LO. Det är en strategiskt väl vald och<br />
framkomlig väg för att på sikt förbättra situationen på bostadsmarknaden<br />
för <strong>Kommunal</strong>s medlemmar. Att <strong>Kommunal</strong>s<br />
medlemmar har svårt att få en bra bostad på grund av<br />
relativt låga inkomster är en erfarenhet som de delar med<br />
många medlemmar i andra LO-förbund.<br />
<strong>Kommunal</strong> har haft inledande samtal med Hyresgästföreningen<br />
med syfte att på sikt finna gemensamma principer<br />
för vilka frågor man kan samarbeta kring. <strong>Kommunal</strong> har
också bidragit till att LO nyligen prioriterar de näringspolitiska<br />
frågorna, som bland annat kommer att lyfta de bostadspolitiska<br />
frågorna. Även LO har initierat ett samarbete<br />
med Hyresgästföreningen.<br />
MOTION: K:1_4<br />
motionsrubrik: Alla har rätt till en bostad<br />
motionens att-sats: att förbundet säger nej till marknadshyror.<br />
resultat: I det arbete <strong>Kommunal</strong> kommer att göra, i samarbete<br />
med bland annat LO och Hyresgästföreningen, är<br />
<strong>Kommunal</strong>s ställningstagande nej till marknadshyror vilket<br />
<strong>Kommunal</strong> kommer att driva.<br />
MOTION: K:2_1<br />
motionsrubrik: Förändring i förordning (1996:1100) om<br />
aktivitetsstöd<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att Förordning<br />
(1996:1100) om aktivitetsstöd ändras så att rätten till<br />
tillfälligt uppehåll i insatser ändras till högst 25 dagar.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Polstjärnans S-förening (Förbundskontorets Sklubb)<br />
har skickat denna som motion till Socialdemokraternas<br />
partikongress.<br />
MOTION: K:4_1<br />
motionsrubrik: Tandvård ska ingå i sjukförsäkringssystemet<br />
motionens att-sats: att förbundet verkar för att tandvården<br />
ska ingå i sjukförsäkringen.<br />
bifall/tilläggsyrkande: Bifall<br />
resultat: Frågan om tandvården var uppe på LO-kongressen<br />
<strong>2012</strong> och kommer att vara en del i LOs välfärdspolitiska<br />
utredning där <strong>Kommunal</strong> kommer att driva frågan enligt<br />
motionärernas intentioner.<br />
73
ekonomi<br />
Årsredovisningen<br />
<strong>Kommunal</strong>arbetareförbundet<br />
Organisationsnummer 802001-7888
03.16<br />
malmö<br />
Agneta Jalasjoki<br />
Personlig assistent<br />
Jag gör livet flexiblare för en annan människa och det känns<br />
väldigt meningsfullt. Har jobbat med samma brukare i 20<br />
år och vi har en ständig dialog om vad som ska hända de närmaste<br />
timmarna. Det jag saknar är anställningstrygghet och fullt betalt för<br />
arbetad tid, jourersättningen på natten är alldeles för låg.
EkONOMI<br />
Förvaltningsberättelse<br />
KOMMUNAL <strong>2012</strong><br />
Svenska <strong>Kommunal</strong>arbetareförbundet är en ideell<br />
organisation bestående av medlemmar som är<br />
anställda hos kommuner, landsting, församlingar<br />
och andra arbetsgivare vilka i huvudsak bedriver<br />
skatte- och avgiftsfinansierad samhällsservice<br />
samt verksamhet inom naturbruksområdet.<br />
förbundets syfte och ändamål<br />
Förbundets uppgift är att tillvarata medlemmarnas intressen<br />
på arbetsmarknaden och i samhällslivet i övrigt.<br />
Förbundet ska arbeta för goda anställningsvillkor, arbets-<br />
förhållanden och inflytande, utbildning och utvecklingsmöjligheter<br />
för medlemmarna. Vidare ska förbundet arbeta<br />
för att främja medlemmarnas ekonomiska och sociala<br />
villkor i samhället och deras delaktighet i ett rikt kulturliv.<br />
kommunals vision<br />
Viktiga jobb värda att älska – dygnets alla timmar.<br />
kommunals värdegrund<br />
• Alla människors lika värde<br />
• Frihet<br />
• Rättvisa<br />
• Solidaritet<br />
• Demokrati<br />
kommunals kärnvärden<br />
• Kamporganisation<br />
<strong>Kommunal</strong> är en kamporganisation som tar strid<br />
när mänskliga värden hotas.<br />
• Varmhjärtade<br />
Vi är varmhjärtade och bryr oss om allas rätt till<br />
välfärdstjänster.<br />
• Öppna och tillgängliga<br />
Vi är öppna och tillgängliga. Lyhörda både utåt och<br />
inåt men också lätta att nå i hela landet.<br />
• Effektiva<br />
Vi är kostnadsmedvetna och har ett tydligt ledarskap.<br />
77
78<br />
förbundets organisation<br />
Förbundets beslutande organ är<br />
• Kongressen/förbundsmötet<br />
• Förbundsstyrelsen<br />
Den lokala verksamheten utövas av 13 (21) avdelningar<br />
vilka är indelade i 396 sektioner (403) och 216 klubbar<br />
(176). Verksamheten regleras i stadgar som är fastställda av<br />
kongressen. Förbundet och avdelningarna är egna juridiska<br />
personer med egen ekonomi. Varje avdelning upprättar<br />
årsredovisning.<br />
medlemmarna och avgifterna<br />
Medlemsantalet var vid årets utgång 506 912 (504 600), en<br />
ökning med 2 312 personer. Kvinnorna utgör 80 (80) procent<br />
av medlemmarna. Av medlemsantalet var det 44 889<br />
(35 806) personer som inte uppfyllde villkoren för medlemskap<br />
eller hade valt att inte vara med i a-kassan, men som<br />
var medlemmar i förbundet.<br />
Medlemsutvecklingen 2004– <strong>2012</strong><br />
Tusental<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong><br />
Medlemsavgiften innehåller både förbundsavgift och avdelningsavgift.<br />
I förbundsavgiften ingår också premien för medlemsförsäkringarna<br />
och avgiften till arbetslöshetsförsäkringen.<br />
förbundsavgiften består av tre delar<br />
• Procentavgift, för verksamhetsutgifter.<br />
• Grundavgift till a-kassan och medlemsförsäkringarna.<br />
• Arbetslöshetsavgift till a-kassan.<br />
Förbundets procentavgift var oförändrad från föregående<br />
år, 0,66 (0,66) procent av bruttolönen. Grundavgiften har<br />
uppgått till 175 kronor (173) per månad för medlemmar<br />
som också anslutit sig till a-kassan. Den 1 juli 2008 infördes<br />
en arbetslöshetsavgift. Arbetslöshetsavgiften (ALA) uppgick<br />
till 55 (55) kronor per månad.<br />
Studerandemedlemmar är avgiftsbefriade. Antalet<br />
studerande medlem mar var vid årsskiftet 4 415 (4 226)<br />
stycken. I studerandemedlemskap ingår medlems-<br />
Medlemsavgiftens användning<br />
1. Verksamheten 27 %<br />
2. Medlemsförmåner (försäkr) 27 %<br />
3. A-kassan (inkl. ALA) 41 %<br />
4. LO 5 %<br />
Medlemmar och genomsnittlig medlemsavgift i förbundet och<br />
avdelningarna sammanlagt<br />
Årsgenomsnitt <strong>2012</strong> 2011<br />
Antal medlemmar 506 912 505 739<br />
Genomsnittlig %-avgift till verksamhet 184 180<br />
Grundavgift 175 173<br />
Förhöjd finansieringsavgift/<br />
arbetslöshetsavgift 55 55<br />
3<br />
4<br />
1<br />
2
försäkringarna. Arbetslöshetsförsäkringen ingår dock inte<br />
eftersom dessa medlemmar inte uppfyller villkoren för<br />
a-kassan.<br />
arbetslöshetsförsäkringen<br />
A-kassan är en frivillig del av medlemskapet i <strong>Kommunal</strong><br />
om försäkrings villkoren uppfylls, och om medlemmen vill.<br />
<strong>Kommunal</strong>arbetarnas Arbets löshetskassa är en självständig<br />
juridisk person med egna stadgar och egen årsredovisning.<br />
Under året har a-kasseersättning utbetalats med 2 075<br />
136 tkr (2 082 332).<br />
förbundets verksamhet<br />
Medlemsvärvning är och förblir den absolut viktigaste frågan.<br />
Under året har förbundet, förutom det vardagliga värvningsarbetet,<br />
arrangerat olika medlemsvärvningsaktiviteter. Medlemsutvecklingen<br />
har vänt från en långsiktig negativ trend<br />
till ett positivt resultat. Ökningen var + 2 312 (- 2 278).<br />
Ordinarie förbundsmöte hölls i Stockholm i maj och<br />
avhandlade de sedvanliga frågorna som årsbokslut, budgetprognos<br />
och avgift samt motioner. Dessutom valdes Per<br />
Holmström till ny förste vice ordförande, då Tobias Baudin<br />
lämnat förbundet för att bli förste vice ordförande i LO.<br />
En varumärkesutredning har arbetat under året med att<br />
Medeltal anställda <strong>2012</strong><br />
<strong>2012</strong> varav 2011 varav<br />
kvinnor kvinnor<br />
414 288 408 282<br />
bland annat ta fram förslag till ny vision för <strong>Kommunal</strong>.<br />
Viktiga jobb värda att älska - dygnets alla timmar, så lyder<br />
den nya visionen som antogs med knapp majoritet på ett<br />
extra förbundsmöte i september.<br />
Under året har fyra utredningar arbetat som båda ska<br />
presenteras på kongressen 2013. Utredningarna behandlar<br />
lönepolitik respektive näringspolitik, avgiftsfrågor samt<br />
stadgarna. Ett arbete med att ta fram en ny facklig-politisk<br />
plattform har också pågått.<br />
Förbundet har under året antagit ett policyprogram<br />
Vägval välfärd som behandlar vår syn på kvalité och vinster<br />
i välfärden.<br />
En nytt arbetssätt har implementerats, framför allt för<br />
privatanställda medlemmar. Den nya avdelningsstrukturen<br />
som infördes den 1 januari <strong>2012</strong> har fått mycket stöd i<br />
genomförandet.<br />
En viktig del av förbundets arbete är opinionsbildning.<br />
Förutom att delta i mässor och seminarier har särskilda<br />
satsningar genomförts på äldre- och barnomsorgsområdet.<br />
Bransch- och yrkesfrågor är viktiga för medlemmarna.<br />
Ett arbete har påbörjats med att skapa en ny struktur för<br />
arbetet med bransch- och yrkesfrågor. <strong>Kommunal</strong> har medverkat<br />
i flera yrkesinternationalers arbete och deltagit i ett<br />
antal biståndsprojekt.<br />
Verksamhetskostnader i procent<br />
1. Förbundsmöte, styrelse,<br />
förbundsledning, revision 3,3<br />
2. <strong>Kommunal</strong>arbetaren 7,1<br />
3. Förbundskontorets fackliga<br />
verksamhet 29,5<br />
4. Ekonomi, administration, IT<br />
intern service, personalenhet<br />
och lokaler 28,6<br />
5. Lokalomb. löner och soc. avg. 10,6<br />
6. Pensioner och försäkringar 15,5<br />
7. Avgifter och anslag 2,8<br />
8. Avskrivningar 2,0<br />
9. Övriga kostnader 0,6<br />
5<br />
6<br />
7 8 91<br />
4<br />
2<br />
3<br />
79
80<br />
I internationalerna för Stats- och kommunalanställda (PSI)<br />
och IUL (livsmedels, hotell och restaurang samt lantarbetarsektorn)<br />
innehar förbundet styrelseplatser. Förbundet är<br />
också medlem i ITF (transportsektorn). <strong>Kommunal</strong> medverkar<br />
också inom den sociala dialogen på förbundets områden<br />
inom EU.<br />
Utöver den fackliga verksamheten har medlemmarna ett<br />
förmånligt trygghetspaket genom de medlemsförsäkringar<br />
som tecknats i Folksam. <strong>Kommunal</strong>s Hemförsäkring, Medlemsolycksfall<br />
– Fritid och Barngruppliv samt en inkomstförsäkring<br />
ingår i medlemsavgiften. Premieutvecklingen för<br />
de försäkringar som ingår i avgiften är något högre än de<br />
långsiktiga prognoserna. Avkastningen på förskottsbetalda<br />
försäkringspremier har bidragit till att hålla nere medlemmarnas<br />
grundavgift för försäkringarna. Sjuk- och efterlevandeförsäkring<br />
är en frivillig försäkring. Försäkringen har en<br />
åldersdifferentierad premie. Vid årsskiftet hade 70 procent<br />
av medlemmarna tecknat försäkringen. <strong>Kommunal</strong> erbjuder<br />
även ett stöd för dem som utsatts för våld i nära relationer,<br />
samarbetet med Folksam har bidragit till att många medlemmar<br />
fått professionell hjälp att komma vidare genom<br />
stödsamtal.<br />
Utöver medlemsförsäkringarna har förbundet också överenskommelser<br />
om andra medlemsförmåner. <strong>Kommunal</strong> har<br />
avtal med Swedbank och Nordea om bland annat ekonomisk<br />
rådgivning, medlemslån och medlemsbillån. Medlemmarna<br />
erbjuds betydligt bättre villkor än vad som annars gäller.<br />
Intäkter, balansomslutning, resultat, kapital och soliditet för förbundet<br />
Mkr <strong>2012</strong> 2011 2010 2009 2008<br />
Intäkter facklig verksamhet 1 199 1 197 1 152 1 097 1 066<br />
Finansnetto (inkl fastighetsförvaltning) 81 50 124 219 -42<br />
Redovisat resultat 57 77 30 179 -75<br />
Balansomslutning 3 545 3 673 3 665 3 968 3 585<br />
Eget kapital 2 924 2 867 2 790 2 760 2 584<br />
Justerat eget kapital *) 3 279 3 083 3 228 3 170 2 715<br />
Soliditet i procent **) 82 78 76 70 72<br />
Förbundet har en fortlöpande översyn av verksamheten<br />
och kost na derna för till exempel administration och IT.<br />
En samordnad medlems administration, ekonomi och löneadministration<br />
samt telefoni finns för förbundet, arbetslöshetskassan<br />
och samtliga lokalavdelningar. Ett center för<br />
medlemsadministration i Malmö, ett center för medlemsadministration<br />
och telefoni i Sundsvall samt ett center för<br />
ekonomi och löneadministration i Sundbyberg. Målet är att<br />
samtliga medlemmar ska få likvärdig service.<br />
resultat och ställning<br />
Intäkterna av medlemsavgifter uppgick till 1 183 120 tkr<br />
(1 181 213).<br />
Konsolideringsgraden i pensionsstiftelsen för ombudsmän<br />
har ökat under året som en konsekvens av det allmänna<br />
finansiella läget. Från stiftelsen för funktionärer har återförts<br />
30 000 tkr (40 000). Konsoli deringsgraden är vid<br />
årets slut 137 procent (120).<br />
Till stiftelsen för kontorspersonal har tillförts 30 000 tkr<br />
(0) och dess konsolideringsgrad är nu 110 procent (93)<br />
efter en omräkning av pensionsskulden.<br />
Nettokostnaden för den fackliga verksamheten och LOavgiften,<br />
men exklusive a-kassan, medlemsförsäkringarna<br />
och konfliktersättningarna blev 705 812 tkr (657 211).<br />
Den fackliga verksamhetens resultat slutade på -25 285 tkr<br />
(19 529).<br />
*) Eget kapital med tillägg för övervärde<br />
i marknadsnoterade värdepapper och<br />
obeskattade reserver efter avdrag för<br />
uppskjuten skatt.<br />
**) Eget kapital vid årets slut i förhållande<br />
till summa tillgångar.
Två större aktiviteter belastar den fackliga verksamhetens<br />
resultat, framtagande av nytt medlemssystem samt arbetet<br />
med varumärket. Utöver detta ingår planenliga avskrivningar<br />
av maskiner och inventarier.<br />
kapitalförvaltning<br />
Aktiebörsen i Stockholm utvecklades starkt under <strong>2012</strong>.<br />
I omvärlden har marknaden lugnat sig något och räntorna<br />
har fallit. Den globala aktiemarknaden har inte utvecklats<br />
lika starkt i svenska kronor. Grundläggande för förbundets<br />
kapitalförvaltning är att tillgångarna ska placeras så att de<br />
ger hög avkastning med begränsat risktagande. Målet är att<br />
konfliktfonden över tiden ska ha en real avkastning på minst<br />
tre procent årligen.<br />
Förbundet har genomfört en omfattande renovering av<br />
konferens- och fritidsanläggningen på Marholmen.<br />
Arbetena har avslutats under året och en del nya projekt<br />
har startats. Bland annat har en ny bastu uppförts och en<br />
spa-avdelning har påbörjats i centrumanläggningen.<br />
Förbundets kapitalförvaltning är till största delen utlagd på<br />
externa förvaltare, där merparten av kapitalet är placerat<br />
i fonder. Värdet på noterade värdepapper är 2 608 141 tkr<br />
(2 435 926). Finansnettot inklusive fastighetsförvaltning<br />
uppgick till 81 374 tkr (50 365).<br />
framtida utveckling<br />
Den viktigaste frågan är att fortsätta öka antalet medlemmar.<br />
Avtals rörelsen pågår för nästan samtliga avtalsområden.<br />
Förbundets kongress kommer att hållas i maj. Kongressen<br />
kommer att få ta ställning till stadgar, avgifter, motioner<br />
samt olika program. Att hålla nere kostnadsökningstakten<br />
är en viktig uppgift för förbundet under 2013. Förbundsstyrelsens<br />
målsättning är att kostnaderna ska följa medlemsutvecklingen.<br />
Fokus på opinionsbildning ligger inom<br />
områdena äldreomsorg, barnomsorg och vatten.<br />
Genom att fokusera på de fem målen skapas förutsättningar<br />
för en effektiv samordning av verksamheten:<br />
• Vi är fler medlemmar än föregående årsskifte.<br />
• Medlemmarna upplever att vi på arbetsplatsen ger dem<br />
stöd i deras yrke och att vi synliggör deras jobb.<br />
• Medlemmarna upplever att det är vi som har stått för<br />
förbättringarna i deras löne- och anställningsvillkor på<br />
arbetsplatsen.<br />
• För att alla medlemmar ska få samma/lika service, jobbar<br />
vi i en förändringsriktad och effektiv organisation.<br />
• <strong>Kommunal</strong> uppfattas som en förtroendefull organisation.<br />
<strong>Kommunal</strong>s nya kärnvärden är:<br />
• Närvarande<br />
• Proffsiga<br />
• Handlingskraftiga<br />
81
82<br />
eget kapital<br />
Årets resultat, efter bokslutsdispositioner och skatt,<br />
uppgick till 56 747 tkr (76 753).<br />
Egna kapitalet består av ändamålsbestämda medel<br />
– konfliktfond, försäkringsfond, skadeståndsfond samt<br />
balanserat kapital. Förbundets tillgångar uppgick till<br />
3 544 817 tkr (3 672 758).<br />
resultat för <strong>2012</strong> har av styrelsen disponerats på<br />
följande sätt<br />
Årets resultat enligt resultaträkningen 56 747 tkr<br />
Reservering av ändamålsbestämda medel<br />
• Försäkringsfond 363 tkr<br />
• Skadeståndsfond 667 tkr<br />
• Konfliktfond 25 717 tkr<br />
• <strong>Kommunal</strong> Direkt 30 000 tkr<br />
Kvarstående belopp för året 0 tkr<br />
Placering av kapitalet<br />
1. Fastigheter 3,3 %<br />
2. Aktier 41,3 %<br />
3. Räntebärande 55,4 %<br />
2<br />
1<br />
3<br />
2,5<br />
Konfliktfond<br />
Mdkr<br />
2<br />
1,5<br />
1<br />
0,5<br />
0<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong><br />
Justerat eget kapital<br />
Kr/medlem<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1 000<br />
0<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong>
Förbundsstyrelse<br />
Annelie Nordström, Stockholm, född 1956.<br />
Förbundsord förande 2010.<br />
Gullbritt Adolfsson, Ystad, född 1949. Ledamot 2009.<br />
Undersköterska, avdelningsordförande i <strong>Kommunal</strong> Skåne.<br />
Mariann Andersson, Kosta, född 1949. Ledamot 2001.<br />
Undersköterska, avdelningsordförande i <strong>Kommunal</strong> Sydost.<br />
Ewa-Britt Dahl, Skövde, född 1952. Ledamot 2004.<br />
Sjukvårdsbiträde, <strong>Kommunal</strong> Vänerväst.<br />
Annica Enbom, Hallstahammar, född 1952. Ledamot 2004.<br />
Skötare, <strong>Kommunal</strong> Bergslagen.<br />
Anders Hagberg, Partille, född 1957. Ledamot 2010.<br />
Vaktmästare/bilförare, avdelningsordförande i <strong>Kommunal</strong> Väst.<br />
Maj Karlsson, Motala, född 1957. Ledamot 2007.<br />
Undersköterska, avdelningsordförande i <strong>Kommunal</strong> Öst.<br />
Siw Karlsson, Östersund, född 1951. Ledamot 1999.<br />
Vårdare, avdelningsordförande i <strong>Kommunal</strong> Mellersta Norrland.<br />
Lotta Olesen Rosén, Halmstad, född 1958. Ledamot 2010.<br />
Vårdbiträde, sektionsordförande i sektion 3, <strong>Kommunal</strong> Sydväst.<br />
Mona Persson, Alfta, född 1961. Ledamot 2010.<br />
Städerska, avdelningsordförande i <strong>Kommunal</strong> Mitt.<br />
Cecilia Rohdin, Borlänge, född 1969. Ledamot 2010.<br />
Undersköterska, avdelningsordförande i <strong>Kommunal</strong> Bergslagen.<br />
Marcelo Rojas Espinoza, Stockholm, född 1963. Ledamot 2008.<br />
Undersköterska, avdelningskassör i <strong>Kommunal</strong> Stockholms län.<br />
Anne-Li Rosengren, Nacka, född 1962. Ledamot 2010.<br />
Undersköterska, sektionsordförande i sektion 87,<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms län.<br />
Förbundsledning<br />
Annelie Nordström, Stockholm, född 1956.<br />
Förbundsordförande 2010.<br />
Tobias Baudin, Stockholm, född 1974. Förste vice ordförande<br />
2010 t o m maj <strong>2012</strong>.<br />
Per Holmström, Stockholm, född 1964. Förste vice ordförande<br />
fr o m juni <strong>2012</strong>.<br />
Lenita Granlund, Stockholm, född 1962. Andre vice ordförande/<br />
avtalssekreterare 2010.<br />
Anders Bergström, Stockholm, född 1958. Tredje vice ordförande/<br />
förbundskassör 2002.<br />
Förtroendevalda revisorer<br />
Rolf Olsson, Matfors, född 1954. Förtroendevald revisor 2006.<br />
Skötare, avdelningskassör i <strong>Kommunal</strong> Mellersta Norrland.<br />
Annica Blomgren, Åtorp, född 1959. Förtroendevald revisor 2004.<br />
Barnskötare.<br />
Jörgen Olsson, Rödeby, född 1959. Förtroendevald revisor 2010.<br />
Skorstensfejare, avdelningskassör i <strong>Kommunal</strong> Sydost.<br />
Auktoriserade revisorer<br />
Lena Svensson. PwC (ordinarie revisor)<br />
Sune Johnson. PwC (suppleant)<br />
83
84<br />
Resultaträkningar<br />
Tusentals kronor Not Koncernen Koncernen Förbundet Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> 2011<br />
Fackliga verksamhetens intäkter<br />
och kostnader<br />
Medlemsavgifter 2 1 183 120 1 181 213 1 183 120 1 181 213<br />
Externa bidrag 3 8 298 8 757 8 298 8 757<br />
Övriga intäkter 36 088 37 064 7 538 6 834<br />
Summa fackliga verksamhetens intäkter 1 227 506 1 227 034 1 198 956 1 196 804<br />
Medlemsförsäkringar -518 429 -520 064 -518 429 -520 064<br />
Avgift till LO -90 731 -85 522 -90 731 -85 522<br />
Avgifter och anslag till andra organisationer 4 -15 799 -15 518 -15 799 -15 518<br />
Externa kostnader -290 178 -279 231 -275 079 -254 046<br />
Personalkostnader 5 -338 439 -319 065 -312 172 -290 138<br />
Avskrivningar 6 -21 268 -20 787 -12 031 -11 987<br />
Summa fackliga verksamhetens kostnader -1 274 844 -1 240 187 -1 224 241 -1 177 275<br />
Fackliga verksamhetens resultat -47 338 -13 153 -25 285 19 529<br />
Resultat från fastighetsförvaltningen m.m.<br />
Hyresintäkter 8 478 8 469 8 478 8 469<br />
Externa kostnader -9 719 -6 201 -9 719 -6 201<br />
Avskrivningar 7 -2 529 -2 246 -2 529 -2 246<br />
Realisationsvinst vid försäljning 592 – 592 –<br />
Resultat från fastighetsförvaltningen m.m. -3 178 22 -3 178 22<br />
Resultat från finansiella investeringar<br />
Resultat från andelar i koncernföretag 8 – – -23 411 -83 266<br />
Resultat från andelar i intresseföretag 9 3 516 -3 343 3 516 -3 343<br />
Resultat från värdepapper och fordringar som är<br />
anläggningstillgångar 10 116 750 151 489 116 750 151 489<br />
Ränteintäkter 7 612 11 731 7 297 10 863<br />
Räntekostnader och liknande resultatposter 11 -19 602 -25 401 -19 600 -25 400<br />
Summa resultat från finansiella investeringar 108 276 134 476 84 552 50 343<br />
Bokslutsdispositioner 12 – – 25 000 39 000<br />
Skatt 13 -15 652 -22 642 -24 342 -32 141<br />
Årets vinst 42 108 98 703 56 747 76 753
Balansräkningar<br />
Tusentals kronor Not Koncernen Koncernen Förbundet Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31 <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
TILLGÅNGAR<br />
Anläggningstillgångar<br />
Materiella anläggningstillgångar<br />
Byggnader och mark 7 171 541 123 317 88 491 48 888<br />
Maskiner och inventarier 6 33 587 48 314 13 124 24 878<br />
Pågående nyanläggning 14 30 637 15 520 11 –<br />
235 765 187 151 101 626 73 766<br />
Finansiella anläggningstillgångar<br />
Aktier och andelar i koncernföretag 15 – – 85 085 65 996<br />
Aktier och andelar i intresseföretag 16 20 551 6 572 20 551 6 572<br />
Fordringar hos intresseföretag 31 001 32 114 31 001 32 114<br />
Fordringar hos närstående organisationer 20 000 24 250 20 000 24 250<br />
Andra långfristiga värdepappersinnehav 17 2 186 216 2 227 870 2 186 216 2 227 870<br />
Andra långfristiga fordringar 18 9 704 10 058 9 704 10 058<br />
Ideella placeringar 19 89 591 89 341 89 591 89 341<br />
2 357 063 2 390 205 2 442 148 2 456 201<br />
Summa anläggningstillgångar 2 592 828 2 577 356 2 543 774 2 529 967<br />
Omsättningstillgångar<br />
Varulager 997 355 – –<br />
Kortfristiga fordringar<br />
Kundfordringar 3 323 2 018 755 464<br />
Fordringar hos närstående organisationer 20 596 19 308 20 596 19 308<br />
Skattefordran 50 925 41 631 49 858 41 317<br />
Övriga kortfristiga fordringar 12 525 17 260 10 080 15 210<br />
Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 20 490 352 532 037 492 839 534 522<br />
577 721 612 254 574 128 610 821<br />
Kassa och bank 429 268 532 616 426 915 531 970<br />
Summa omsättningstillgångar 1 007 986 1 145 225 1 001 043 1 142 791<br />
SUMMA TILLGÅNGAR 3 600 814 3 722 581 3 544 817 3 672 758<br />
85
86<br />
Balansräkningar<br />
Tusentals kronor Not Koncernen Koncernen Förbundet Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31 <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
EGET KAPITAL OCH SKULDER<br />
Eget kapital 21<br />
Ändamålsbestämda medel/fonderingar 2 922 411 2 865 664 2 922 411 2 865 664<br />
Balanserat kapital 61 331 60 469 1 437 1 437<br />
Bunden reserv 47 697 63 198 – –<br />
Summa eget kapital 3 031 439 2 989 331 2 923 848 2 867 101<br />
Obeskattade reserver 22 – – 60 000 85 000<br />
Minoritet 1 1 – –<br />
Förvaltade fonder 23 3 267 3 331 3 267 3 331<br />
Uppskjuten skatteskuld 13 452 22 552 – –<br />
Kortfristiga skulder<br />
Leverantörsskulder 82 971 122 973 74 456 114 774<br />
Checkräkningskredit 24 74 806 100 056 74 806 100 056<br />
Skulder till koncernföretag – – 20 490 22 727<br />
Skulder till närstående organisationer 292 279 421 952 292 279 421 952<br />
Övriga kortfristiga skulder 6 029 6 489 5 055 5 612<br />
Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 25 96 570 55 896 90 616 52 205<br />
Summa kortfristiga skulder 552 655 707 366 557 702 717 326<br />
SUMMA EGET KAPITAL OCH SKULDER 3 600 814 3 722 581 3 544 817 3 672 758<br />
Ställda säkerheter 26 581 607 518 459 581 607 518 459<br />
Ansvarsförbindelser 27 430 730 453 557 430 730 453 557
Kassaflödesanalyser<br />
Tusentals kronor Koncernen Koncernen Förbundet Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> 2011<br />
DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN<br />
Rörelseresultat före finansiella poster -50 516 -13 132 -28 463 19 551<br />
Avskrivningar 27 055 26 358 14 560 14 232<br />
Ej likviditetspåverkande poster -4 011 -1 148 -1 344 2 178<br />
Erhållen ränta 7 626 11 759 7 311 10 891<br />
Erhållna utdelningar 82 319 72 590 82 319 72 590<br />
Erlagd ränta -20 597 -28 698 -20 595 -28 697<br />
Betald inkomstskatt -34 045 -21 532 -32 883 -21 293<br />
7 831 46 197 20 545 69 452<br />
Ökning/minskning varulager -642 -78 – –<br />
Ökning/minskning kundfordringar -1 305 153 -291 314<br />
Ökning/minskning övriga kortfristiga fordringar 45 131 -98 656 45 525 -88 500<br />
Ökning/minskning leverantörsskulder -40 002 37 062 -40 318 41 134<br />
Ökning/minskning övriga kortfristiga rörelseskulder -89 523 -35 725 -94 120 -49 714<br />
Kassaflöde från den löpande verksamheten -78 510 -51 047 -68 659 -27 314<br />
INVESTERINGSVERKSAMHETEN<br />
Investeringar i materiella anläggningstillgångar -73 573 -48 741 -43 257 -1 468<br />
Sålda materiella anläggningstillgångar 1 163 34 1 429 –<br />
Placeringar i övriga finansiella anläggningstillgångar -437 745 -700 293 -456 834 -765 950<br />
Avyttring/amortering av övriga finansiella<br />
anläggningstillgångar 510 567 657 881 487 156 654 537<br />
Kassaflöde från investeringsverksamheten 412 -91 119 -11 146 -112 881<br />
FINANSIERINGSVERKSAMHETEN<br />
Ökning/minskning kortfristiga skulder -25 250 -11 -25 250 -11<br />
Kassaflöde från finansieringsverksamheten -25 250 -11 -25 250 -11<br />
Årets kassaflöde -103 348 -142 177 -105 055 -140 206<br />
Likvida medel vid årets början 532 616 674 793 531 970 672 176<br />
Likvida medel vid årets slut 429 268 532 616 426 915 531 970<br />
87
88<br />
Noter<br />
NOTER, GEMENSAMMA FÖR FÖRBUND OCH KONCERN<br />
not 1 redovisnings- och värderingsprinciper<br />
Tillämpade redovisnings- och värderingsprinciper överensstämmer med<br />
årsredovisningslagen och Bokföringsnämndens allmänna råd för ideella<br />
föreningar. Om inte annat framgår är tillämpade principer oförändrade i<br />
jämförelse med föregående år.<br />
intäkter<br />
Intäkter redovisas till det verkliga värdet av vad som erhållits eller kommer<br />
att erhållas.<br />
Medlemsavgifterna intäktsredovisas enligt bokföringsmässiga grunder<br />
vilket innebär att erhållna medlemsavgifter t o m 21 januari 2013 anses<br />
tillhöra <strong>2012</strong>. Bidrag intäktsföres enligt bokföringsmässiga grunder. Om<br />
ett bidrag avser en bestämd period periodiseras bidraget. I koncernredovisningen<br />
eliminieras koncernintern försäljning.<br />
anläggningstillgångar<br />
Materiella anläggningstillgångar skrivs av systematiskt över den bedömda<br />
ekonomiska livslängden. Härvid tillämpas följande avskrivningstider.<br />
Byggnader 33-50 år<br />
Inventarier 5 år<br />
Datorer 3 år<br />
aktier och andelar<br />
Aktier och andelar som är omsättningstillgångar värderas till det lägsta<br />
av anskaffningsvärdet och verkligt värde (marknadsvärde). Långfristiga<br />
innehav värderas till anskaffningsvärdet. Om det verkliga värdet understiger<br />
bokfört värde och denna värdenedgång kan antas vara varaktig görs<br />
nedskrivning.<br />
Obligationer förvärvade i syfte att innehas till inlösentidpunkt värderas<br />
vid förvärvet till anskaffningsvärdet. Skillnaden mellan anskaffningsvärde<br />
och inlösenvärde periodiseras så att den effektiva räntan vid förvärvet är<br />
konstant över innehavstiden. Övriga obligationer värderas till anskaffningsvärde<br />
minskat med eventuella nedskrivningar.<br />
ideella placeringar<br />
Som ideella placeringar benämns tillgångar som främst innehas som ett<br />
led i den ideella och fackliga verksamheten och inte uteslutande för att ge<br />
avkastning eller värdetillväxt.<br />
varulager<br />
Varulagret värderas, med tillämpning av först-in först-ut-principen, till det<br />
lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet på balansdagen.<br />
fordringar<br />
Fordringar upptas till det belopp som efter individuell prövning beräknas<br />
bli betalt.<br />
kassaflödesanalys<br />
Kassaflödesanalysen upprättas enligt den indirekta metoden dvs den utgår<br />
från organisationens verksamhetsresultat. Det redovisade kassaflödet<br />
omfattar endast transaktioner som medför in- eller utbetalningar.<br />
koncernredovisning<br />
I koncernredovisningen ingår dotterföretag där förbundet direkt eller<br />
indirekt innehar mer än 50 % av rösterna.<br />
Koncernens bokslut är upprättat enligt förvärvsmetoden, vilket innebär<br />
att dotterföretagens egna kapital vid förvärvet, fastställt som skillnaden<br />
mellan tillgångarnas och skuldernas verkliga värden, elimineras i sin helhet.<br />
I koncernens egna kapital ingår härigenom endast den del av dotterbolagens<br />
egna kapital som tillkommit efter förvärvet.<br />
intresseföretagsredovisning<br />
Som intresseföretag betraktas de företag som inte är dotterföretag men<br />
där förbundet direkt eller indirekt innehar minst 20 % av rösterna för<br />
samtliga andelar.<br />
I förbundets bokslut redovisas andelar i intresseföretag till anskaffningsvärde.<br />
Som intäkt från intresseföretag redovisas endast erhållen utdelning<br />
av vinstmedel som intjänats efter förvärvet. I koncernens bokslut redovisas<br />
andelar i intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden.<br />
inkomstskatter<br />
Redovisade inkomstskatter innefattar skatt som ska betalas eller erhållas avseende<br />
aktuellt år samt i förekommande fall justeringar avseende tidigare<br />
års aktuella skatt.<br />
Skattefordringar värderas till vad som enligt förbundets bedömning ska<br />
erhållas från skatteverket. Bedömningen görs enligt de skatteregler och<br />
skattesatser som är beslutade eller som är aviserade och med stor säkerhet<br />
kommer att fastställas. För poster som redovisas i resultaträkningen<br />
redovisas även därmed sammanhängande skatteeffekter i resultaträkningen.<br />
Uppskjuten skatt avseende framtida skatteeffekter bedöms inte vara av<br />
väsentligt värde och redovisas därför inte i resultat- och balansräkningarna.
not 2 medlemsavgifter<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011<br />
Inbetalda medlemsavgifter 1 668 439 1 668 943<br />
Avgår avgifter till A-kassan -485 319 -487 729<br />
Summa 1 183 120 1 181 214<br />
not 3 externa bidrag<br />
Externa bidrag består av bidrag från Trygghetsfonden och<br />
Arbetsmiljöfonden.<br />
not 4 avgifter och anslag till andra organisationer<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011<br />
Bidrag till förbundsavdelningar 700 940<br />
Avgifter och bidrag till övriga<br />
organisationer 15 099 14 579<br />
Summa 15 799 15 519<br />
not 5 personal<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> 2011<br />
Medelantalet anställda<br />
Kvinnor 317 311 288 282<br />
Män 139 140 126 126<br />
Totalt 456 451 414 408<br />
löner, ersättningar, sociala avgifter och pensionskostnader<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> 2011<br />
Löner och anda ersättningar till styrelsen,<br />
förbundsordförande och VD 3 136 2 918 2 241 2 033<br />
Löner och ersättningar till övriga anställda 176 518 176 694 159 284 159 647<br />
Totalt 179 654 179 612 161 525 161 680<br />
Sociala avgifter enligt lag och avtal 65 577 31 648 59 715 25 407<br />
Pensionskostnader för styrelsen och förbundsordförande 733 662 441 377<br />
Pensionskostnader för övriga anställda 84 139 100 554 82 607 96 614<br />
Totalt 150 449 132 864 142 763 122 398<br />
89
90<br />
not 5 personal<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> 2011<br />
Styrelseledamöter och ledande befattningshavare<br />
Antal styrelseledamöter på balansdagen<br />
Kvinnor 12 12 10 10<br />
Män 2 2 2 2<br />
Totalt 14 14 12 12<br />
Förbundsordf, styrelseordf och andra ledande befattningshavare<br />
Kvinnor 3 3 2 2<br />
Män 2 2 2 2<br />
Totalt 5 5 4 4<br />
I de fall en person sitter i flera styrelser har de personerna endast räknats en gång.<br />
not 6 inventarier, verktyg och installationer<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31 <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Ingående anskaffningsvärden 155 718 133 415 103 626 102 687<br />
Inköp 1 662 4 362 277 940<br />
Försäljningar och utrangeringar -819 -248 – –<br />
Omklassificeringar 2 699 18 189 – –<br />
Utgående ackumulerade<br />
anskaffningsvärden 159 260 155 718 103 903 103 627<br />
Ingående avskrivningar -107 404 -89 210 -78 749 -66 762<br />
Försäljningar och utrangeringar 493 214 – –<br />
Årets avskrivningar -18 762 -18 408 -12 031 -11 987<br />
Utgående ackumulerade avskrivningar -125 673 -107 404 -90 780 -78 749<br />
Utgående restvärde enligt plan 33 587 48 314 13 123 24 878
not 7 byggnader och mark<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31 <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Ingående anskaffningsvärden 297 401 261 962 118 814 118 287<br />
Inköp 42 969 528 42 969 528<br />
Försäljningar och utrangeringar -11 081 – -11 081 –<br />
Omklassificeringar 11 126 34 911 – –<br />
Utgående ackumulerade<br />
anskaffningsvärden 340 415 297 401 150 702 118 815<br />
Ingående avskrivningar -104 539 -96 589 -19 255 -17 010<br />
Försäljningar och utrangeringar 10 244 – 10 244 –<br />
Årets avskrivningar -8 293 -7 950 -2 529 -2 246<br />
Utgående ackumulerade<br />
avskrivningar -102 588 -104 539 -11 540 -19 256<br />
Ingående nedskrivningar -69 545 -72 871 -50 670 -50 670<br />
Återförda nedskrivning 3 259 3 326 _ _<br />
Utgående ackumulerade<br />
nedskrivningar -66 286 -69 545 -50 670 -50 670<br />
Utgående restvärde enligt plan 171 541 123 317 88 492 48 889<br />
not 8 resultat från andelar i koncernföretag<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011<br />
Resultatandel HB Lyran Konferens -23 411 -83 266<br />
Summa -23 411 -83 266<br />
not 9 resultat från andelar i intresseföretag<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011<br />
Resultatandel i Fastighetsbolaget Polstjärnan HB 2 307 -4 991<br />
Resultatandel i Fastighetsbolaget HB Repslagaren -78 232<br />
Resultatandel i Fastighetsbolaget Arken HB 1 287 1 416<br />
Summa 3 516 -3 343<br />
91
92<br />
not 10 resultat från övriga värdepapper och fordringar som är anläggningstillgångar<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011<br />
Utdelningar 82 319 72 590<br />
Ränteintäkter 14 28<br />
Förvaltningskostnader -995 -3 297<br />
Realisationsresultat vid försäljningar 36 164 79 991<br />
Uppskrivning av andelsvärde 3 498 2 178<br />
Ned-/uppskrivningar av lån -4 250 –<br />
Summa 116 750 151 490<br />
not 11 räntekostnader och liknande resultatposter<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> 2011<br />
Räntekostnader 16 963 24 738 16 961 24 737<br />
Övriga finansiella kostnader 2 639 663 2 639 663<br />
Summa 19 602 25 401 19 600 25 400<br />
not 12 bokslutsdispositioner<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011<br />
Upplösning av periodiseringsfond 55 000 39 000<br />
Avsättning till periodiseringsfond -30 000 –<br />
Summa 25 000 39 000<br />
not 13 skatt på årets resultat<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong> 2011 <strong>2012</strong> 2011<br />
Årets skattekostnad 25 211 33 303 24 787 32 545<br />
Aktuell skatt hänförlig till tidigare år -461 -404 -446 -404<br />
Uppskjuten skatt -9 099 -10 257 – –<br />
Summa 15 651 22 642 24 341 32 141<br />
not 14 pågående nyanläggningar<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31 <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Ingående nedlagda kostnader 15 520 24 769 – –<br />
Under året nedlagda kostnader 34 377 59 066 11 –<br />
Under året genomförda omfördelningar -19 260 -68 315 – –<br />
Utgående nedlagda kostnader 30 637 15 520 11 –
not 15 aktier och andelar i koncernföretag<br />
Förbundet<br />
Org.nr Säte<br />
HB Lyran Konferens 916614-0419 Stockholm<br />
Komanco AB 556606-4530 Stockholm<br />
<strong>Kommunal</strong>arbetaren i Sverige AB 556599-1816 Stockholm<br />
Kapitalandel Röstandel Antal andelar/aktier Bokfört värde<br />
HB Lyran Konferens 99 % 99 % – 81 085<br />
Komanco AB 100 % 100 % 1 000 3 000<br />
<strong>Kommunal</strong>arbetaren i Sverige AB 100 % 100 % 1 000 1 000<br />
Summa 85 085<br />
not 16 aktier och andelar i intresseföretag<br />
Förbundet/Koncernen<br />
Org nr Säte<br />
Fastighetsbolaget Polstjärnan, Sv Byggnadsarbetareförbundet<br />
och Sv <strong>Kommunal</strong>arbetareförbundet HB 902001-5617 Stockholm<br />
Fastighetsbolaget Repslagaren 2 HB 916571-4289 Skövde<br />
Fastighetsbolaget Arken HB 916595-6609 Umeå<br />
Kapitalandel Bokfört värde<br />
Fastighetsbolaget Repslagaren 2 HB 50 % 318<br />
Fastighetsbolaget Arken HB 50 % 500<br />
Fastighetsbolaget Polstjärnan,<br />
Sv Byggnadsarbetareförbundet<br />
och Sv <strong>Kommunal</strong>arbetareförbundet HB 50 % 19 733<br />
Summa 20 551<br />
93
94<br />
not 17 andra långfristiga värdepappersinnehav<br />
<strong>2012</strong><br />
Förbundet<br />
2011<br />
Ingående värde 2 227 870 2 137 597<br />
Förvärv 422 941 670 922<br />
Försäljningar -464 595 -580 649<br />
Utgående värde 2 186 216 2 227 870<br />
tkr Antal Marknadsvärde Bokfört värde<br />
Börsnoterade aktier<br />
Atlas Copco A 59 800 10 662 7 826<br />
Autoliv SDB 28 500 12 292 11 302<br />
Hexagon B 65 766 10 726 4 322<br />
Investor B 113 900 19 352 16 125<br />
Kinnevik 89 200 12 069 12 066<br />
Sandvik 108 400 11 219 10 169<br />
SEB A 216 600 11 967 9 552<br />
Swedbank A 1 104 269 140 132 73 914<br />
Swedbank PR 1 223 534 155 144 59 056<br />
Volvo B 143 500 12 743 12 557<br />
Övriga 169 117 167 038<br />
Summa börsnoterade aktier 565 423 383 927<br />
Aktie- och värdepappersfonder<br />
Brown Advisory American SRI Class B 485 813 33 458 30 058<br />
Camelot 4 067 70 802 67 091<br />
Emerging Stars Nordea 163 694 106 712 100 185<br />
Förbundsfonden Swedbank 4 471 240 698 452 518 459<br />
Institutionella aktiefonden Stabil 1 523 368 178 021 156 361<br />
Övriga aktiefonder 81 635 82 578<br />
Summa aktie- och värdepappersfonder 1 169 080 954 732<br />
Obligationer och andra värdepapper<br />
Absolutavkastning Plus Swedbank 163 172 156 776<br />
Climate awareness DNB 51 946 49 944<br />
Institutionella företagsobligationsfonden Nordea 63 741 66 791<br />
Kommuninvest Buffertcertifikat Europa AIO 94 848 96 240<br />
KPA Etiska räntefond 58 805 57 429<br />
NDA 2C Kalenderstrategi Sverige total Carnegie 68 883 65 857<br />
Swedbank Spec 1017 56 000 56 000<br />
Swedbank Spec 1115 51 725 50 000<br />
Swedbank Spec 1116 50 000 50 000<br />
Swedbank Spec 1117 58 511 50 000<br />
Övriga 156 007 148 520<br />
Summa obligationer och andra värdepapper 873 638 847 557<br />
Summa långfristiga värdepappersinnehav 2 608 141 2 186 216
not 18 övriga långfristiga fordringar<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31 <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Ingående anskaffningsvärden 10 058 9 429 10 058 9 429<br />
Tillkommande fordringar 3 258 629 3 258 629<br />
Avgående fordringar, amorteringar -3 612 – -3 612 –<br />
Utgående värde 9 704 10 058 9 704 10 058<br />
not 19 ideella placeringar<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Ingående värde 89 341 88 941<br />
Förvärv 250 400<br />
Utgående värde 89 591 89 341<br />
Specifikation av innehav Antal Bokfört värde<br />
Folksam – LO Försäkringsbolag 13 720<br />
Riksbyggen – Andelsbevis 152 260 76 130<br />
Nedskrivna andelar Riksbyggen -520 -260<br />
Övriga 1<br />
Summa 89 591<br />
not 20 förutbetalda kostnader och upplupna intäkter<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31 <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Förutbetalda medlemförsäkringar 470 498 470 136 470 498 470 136<br />
Förutbetalda hyror 7 373 7 161 7 373 7 161<br />
Upplupna ränteintäkter 2 975 28 2 975 28<br />
Övriga poster 9 506 54 712 11 993 57 197<br />
Summa 490 352 532 037 492 839 534 522<br />
95
96<br />
not 21 eget kapital<br />
Konfliktfond Försäkrings- Övriga fonder Summa Summa Summa<br />
fond ändamåls- balanserat eget<br />
bestämda medel kapital kapital<br />
Förbundet<br />
Belopp vid årets ingång 2 335 421 470 137 60 106 2 865 664 1 437 2 867 101<br />
Årets resultat 56 747 56 747<br />
Årets avsättning<br />
Konfliktfond 25 717 25 717 -25 717<br />
Försäkringsfond 363 363 -363<br />
Skadeståndsfond 667 667 -667<br />
<strong>Kommunal</strong> Direkt 30 000 30 000 -30 000<br />
Belopp vid årets utgång 2 361 138 470 500 90 773 2 922 411 1 437 2 923 848<br />
Varav:<br />
Opinionsbildning 40 214<br />
KFO-LO-fonden 10 003<br />
Skadeståndsfond 10 556<br />
<strong>Kommunal</strong> Direkt 30 000<br />
Summa 90 773
not 21 eget kapital<br />
Konfliktfond Försäkrings- Övriga fonder Summa Bunden Summa Summa<br />
fond ändamåls- reserv balanserat eget<br />
bestämda medel kapital kapital<br />
Koncernen<br />
Belopp vid årets ingång 2 335 421 470 137 60 106 2 865 664 63 198 60 469 2 989 331<br />
Årets resultat 42 108 42 108<br />
Årets avsättning<br />
Konfliktfond 25 717 25 717 -25 717<br />
Försäkringsfond 363 363 -363<br />
Skadeståndsfond 667 667 -667<br />
<strong>Kommunal</strong> Direkt 30 000 30 000 -30 000<br />
Omföring bundet/<br />
balanserat -15 501 15 501<br />
Belopp vid årets<br />
utgång 2 361 138 470 500 90 773 2 922 411 47 697 61 331 3 031 439<br />
Varav:<br />
Opinionsbildning 40 214<br />
KFO-LO-fonden 10 003<br />
Skadeståndfond 10 556<br />
<strong>Kommunal</strong> Direkt 30 000<br />
Summa 90 773<br />
not 22 obeskattade reserver<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Periodiseringsfond tax 07 – 55 000<br />
Periodiseringsfond tax 09 30 000 30 000<br />
Periodiseringsfond tax 13 30 000 –<br />
Summa 60 000 85 000<br />
not 23 förvaltade fonder<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Gunnar Hallströms fond 3 267 3 331<br />
Summa 3 267 3 331<br />
not 24 checkräkningskredit<br />
Koncernen/Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Beviljat belopp på checkräkningskredit<br />
uppgår till 250 000 250 000<br />
97
98<br />
not 25 upplupna kostnader och förutbetalda intäkter<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31 <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Upplupna semesterlöner 15 004 13 710 13 987 12 862<br />
Upplupna sociala avgifter 5 214 4 700 4 488 4 358<br />
Upplupna kostnader rättsskydd 9 832 9 903 9 832 9 903<br />
Upplupen särskild löneskatt 11 665 16 862 10 395 15 855<br />
Övriga poster 54 855 10 721 51 914 9 228<br />
Summa 96 570 55 896 90 616 52 206<br />
not 26 ställda säkerheter<br />
Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Andelar i Förbundsfonden som säkerhet för checkräkningskredit 581 607 518 459<br />
Summa 581 607 518 459<br />
not 27 ansvarsförbindelser<br />
Koncernen Förbundet<br />
<strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31 <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Ansvarar såsom bolagsman i handelsbolag 430 730 437 157 430 730 437 157<br />
Pensionsåtagande utöver tryggat i pensionsstiftelse – 16 400 – 16 400<br />
Summa 430 730 453 557 430 730 453 557
not 28 avtal om trygghetsersättning<br />
Förbundsledningen omfattas av ett trygghetsavtal, vilket kom till i samband<br />
med att kongressen beslutade att införa valperioder för ledningen,<br />
för närvarande tre år. Trygghetsersättningen utgår under 36 månader till<br />
ledamot som vid avgången har mer än fem år till ordinarie pensionsålder<br />
eller fram till ordinarie pensionsålder till ledamot som vid avgången har<br />
mindre än fem år kvar till ordinarie pensionsålder.<br />
Stockholm 2013-03-20<br />
Annelie Nordström Ewa-Britt Dahl Maj Karlsson<br />
Förbundsordförande<br />
Trygghetsersättningen är 78 procent av pensionsgrundande lön och minskas<br />
med andra förvärvsinkomster. Förutsättningen för att trygghets avtalet ska<br />
kunna tillämpas är antingen att kongressen beslutar att omval inte ska ske<br />
eller att förbundsstyrelsen medger att personen avgår under valperioden.<br />
Mona Persson Gullbritt Adolfsson Annica Enbom<br />
Siw Karlsson Cecilia Rohdin Anne-Li Rosengren<br />
Mariann Andersson Anders Hagberg Lotta Olesen Rosén<br />
Marcelo Rojas Espinoza<br />
Vår revisionsberättelse har lämnats 2013-03-26<br />
Annica Blomgren Jörgen Olsson Rolf Olsson<br />
Lena Svensson<br />
Auktoriserad revisor<br />
99
100<br />
Revisionsberättelse<br />
TILL KONGRESSEN I SVENSKA KOMMUNALARBETAREFÖRBUNDET, ORG.NR 802001-7888<br />
rapport om årsredovisningen och koncernredovisningen<br />
Vi har utfört en revision av årsredovisningen och koncernredovisningen för<br />
Svenska <strong>Kommunal</strong>arbetarförbundet för år <strong>2012</strong>.<br />
Styrelsens ansvar för årsredovisningen och koncernredovisningen<br />
Det är styrelsen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning och<br />
koncernredovisning som ger en rättvisande bild enligt årsredovisningslagen<br />
och för den interna kontroll som styrelsen bedömer är nödvändig för att<br />
upprätta en årsredovisning och koncernredovisning som inte innehåller<br />
väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller på fel.<br />
Revisorns ansvar<br />
Vårt ansvar är att uttala oss om årsredovisningen och koncernredovisningen<br />
på grundval av vår revision. Granskningen har utförts enligt god revisionssed.<br />
För den auktoriserade revisorn innebär detta att hon har utfört<br />
revisionen enligt International Standards on Auditing och god revisionssed<br />
i Sverige. Dessa standarder kräver att den auktoriserade revisorn följer<br />
yrkesetiska krav samt planerar och utför revisionen för att uppnå rimlig<br />
säkerhet att årsredovisningen och koncernredovisningen inte innehåller<br />
väsentliga felaktigheter.<br />
En revision innefattar att genom olika åtgärder inhämta revisionsbevis<br />
om belopp och annan information i årsredovisningen och koncernredovisningen.<br />
Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat<br />
genom att bedöma riskerna för väsentliga felaktigheter i årsredovisningen<br />
och koncernredovisningen, vare sig dessa beror på oegentligheter eller<br />
på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna<br />
kontrollen som är relevanta för hur förbundet upprättar en årsredovisning<br />
och koncernredovisning i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga<br />
med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra<br />
ett uttalande om effektiviteten i förbundets interna kontroll. En revision<br />
innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper<br />
som har använts och av rimligheten i styrelsens uppskattningar i<br />
redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i<br />
årsredovisningen och koncernredovisningen.<br />
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsenliga<br />
som grund för vårt uttalande.<br />
Stockholm den 26 mars 2013<br />
Uttalande<br />
Enligt vår uppfattning har årsredovisningen och koncernredovisningen<br />
upprättats i enlighet med årsredovisningslagen och ger en i alla väsentliga<br />
avseenden rättvisande bild av moderförbundets och koncernens finansiella<br />
ställning per den 31 december <strong>2012</strong> och av dessas finansiella resultat och<br />
kassaflöden för året enligt årsredovisningslagen. Förvaltningsberättelsen är<br />
förenlig med årsredovisningens och koncernredovisningens övriga delar.<br />
Rapport om andra krav enligt lagar och andra författningar<br />
Utöver vår revision av årsredovisningen och koncernredovisningen har vi<br />
även utfört en revision av styrelsens förvaltning för Svenska <strong>Kommunal</strong>arbetareförbundet<br />
för år <strong>2012</strong>.<br />
Styrelsens ansvar<br />
Det är styrelsen som har ansvaret för förvaltningen.<br />
Annica Blomgren Jörgen Olsson Rolf Olsson<br />
Lena Svensson<br />
Auktoriserad revisor<br />
Revisorns ansvar<br />
Vårt ansvar är att med rimlig säkerhet uttala oss om förvaltningen på<br />
grundval av vår revision. Vi har utfört revisionen enligt god revisionssed i<br />
Sverige.<br />
Som underlag för vårt uttalande om ansvarsfrihet har vi utöver vår<br />
revision av årsredovisningen och koncernredovisningen granskat väsentliga<br />
beslut, åtgärder och förhållanden i förbundet för att kunna bedöma om<br />
någon styrelseledamot har företagit någon åtgärd eller gjort sig skyldig till<br />
försummelse som kan leda till ersättningsskyldighet.<br />
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsenliga<br />
som grund för vårt uttalande.<br />
Uttalande<br />
Vi tillstyrker att kongressen beviljar styrelsens ledamöter ansvarsfrihet för<br />
räkenskapsåret.
Gunnar Hallströms fond<br />
Gunnar Hallström var förbundsordförande i <strong>Kommunal</strong> åren 1948-73.<br />
När han gick i pension instiftades stipendiefonden som en minnesgåva.<br />
Han hade själv stort engagemang för internationella frågor och ville<br />
möjliggöra för medlemmar att upptäcka andra delar av världen och se<br />
hur andra har det på arbetsplatser och i det fackliga arbetet. Att få ett<br />
stipendium och kunna resa ut i världen ger både stipendiaten och de som<br />
får ta del av dennes berättelse en bild av människors villkor i andra länder.<br />
Syftet med fonden är att främja studier av internationella fackliga frågor.<br />
Villkoret för att få stipendiet är att man är medlem i <strong>Kommunal</strong>.<br />
Under året har det beslutats om tre stipendier.<br />
Dessa är:<br />
• Bornholm med syfte att utbyta erfarenheter och få tips och idéer från<br />
arbetsplatserna de besöker. Både utifrån yrket men även utifrån ett<br />
fackligt perspektiv.<br />
Bokslut <strong>2012</strong><br />
Resultaträkning <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Tusental kronor Tusental kronor<br />
Intäkter<br />
Räntor 85 124<br />
Avsättning 0 0<br />
Summa intäkter 85 124<br />
Kostnader<br />
Stipendier 147 43<br />
Övriga kostnader 1 0<br />
Summa kostnader 148 43<br />
Redovisat resultat -64 82<br />
Balansräkning <strong>2012</strong>-12-31 2011-12-31<br />
Tillgångar<br />
Bank 3 213 3 250<br />
Fordran <strong>Kommunal</strong> 54 81<br />
Summa tillgångar 3 267 3 331<br />
Eget kapital och skulder<br />
Eget kapital den 1/1 3 331 3 249<br />
Årets resultat -64 82<br />
Skulder till <strong>Kommunal</strong> 0 0<br />
Summa eget kapital och skulder 31/12 3 267 3 331<br />
Stockholm 2013-02-06<br />
Per Holmström Maria Hammarberg Kristina Olsson<br />
Ordförande Lotta Olesen-Rosén Maj Karlsson<br />
• Turkiet med syfte att göra en facklig studieresa för att lära mer om<br />
kvinnors villkor och fackligt engagemang i landet.<br />
• Italien för att studera facklig/politiskt arbete och besöka arbetsplatser<br />
som är liknade deras egna. Fördjupa sig i landets fackliga historia vad<br />
det gäller, löner arbetstider mm.<br />
Årets resultat är ett underskott på -64 000 kronor (82 000). Det egna<br />
kapitalet uppgick <strong>2012</strong>-12-31 till 3 267 000 kronor (3 331 000).<br />
Enligt fondens villkor kan den del av det egna kapitalet som överstiger<br />
20 inkomstbasbelopp delas ut.<br />
Detta innebär att det 2013 är möjligt att dela ut 362 000 kronor utöver<br />
tidigare beslutade stipendier på 75 000 kronor.<br />
101
Produktion<br />
<strong>Kommunal</strong>s kommunikations-, och service- och kanslienheter.<br />
Hemma Annonsbyrå AB och JLP!<br />
Foto: F. Sandin Carlson, M. Dahlstrand, iStock, T. Karlsson, K. Kohvakka, <strong>Kommunal</strong>, Medianavet, U. Palm, J. Wiklund.<br />
Art.nr 978 91 7479 128 0. Upplaga: 1000 ex. Tryckeri: Sjuhäradsbygdens Tryckeri AB. April 2013.
103