Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
muntligen under förberedelsen anses det inte åberopat, RB 17 kap. 2 §. En annan processuell<br />
begränsning är att en part i hovrätt och i Högsta domstolen, för att få åberopa nya<br />
omständigheter, måste göra sannolikt att denne saknade möjlighet, alternativt hade en giltig<br />
ursäkt för, att inte åberopa omständigheten i lägre rätt, (RB 50 kap. 25 § 2 s. och RB 55 kap.<br />
13 §). 36<br />
4.3 Vad är ett rättsfaktum<br />
I RB 17 kap. 3 § används inte begreppet rättsfaktum utan omständighet som åberopats till<br />
grund 37 för parts talan. Vad som <strong>här</strong> avses är rättsfakta 38 dvs. omständigheter som enligt en<br />
rättsregel, ensamt eller i förening, är av omedelbar betydelse för rättsföljden. 39 Det är således<br />
endast de omständigheter som åberopas för att de motsvaras av en rättsregels rekvisit som<br />
avses. Ibland används en terminologi där rättsregelns rekvisit kallas för abstrakta rättsfakta<br />
medan de faktiska omständigheter som svarar mot rekvisiten kallas konkreta rättsfakta. 40<br />
4.3.1 Måste en omständighet vara rättsligt relevant för att betraktas som rättsfakta?<br />
Enligt ett synsätt som förespråkas av Lindell och Ekelöf är begreppet rättsfakta en processuell<br />
term som enbart tar sikte på konkreta omständigheter som parten åberopar till grund för sin<br />
talan, oaktat om dessa omständigheter faktiskt har rättslig relevans. 41 Begreppet ges enligt<br />
denna definiton enbart en processuell betydelse skild från den materiella rätten. Strömberg å<br />
andra sidan definierar rättsfakta som en omständighet som, ensam eller i förening med andra,<br />
motsvarar rekvisiten i en rättsregel och gör regeln tillämplig. 42 Ser man till själva ordets<br />
sammansättning av begreppen ”rätt” och ”fakta” torde en naturlig tolkning vara att det skall<br />
röra sig om fakta som faktiskt har rättslig relevans. För såväl parterna som för en skiljenämnd<br />
eller en domstol kan det te sig logiskt att det finns en koppling mellan de processuella<br />
36<br />
Se rättsfallet NJA 1996 s. 52 som refereras i punkt 5.3.3.<br />
37<br />
Ang. begreppet ”grund” se punkt 4.3.11.<br />
38<br />
Fitger, Kommentaren till RB 17 kap. 3 §.<br />
39<br />
Heuman, Bevisbörda och beviskrav, s. 95, Lindskog, Skiljeförfarande, En kommentar, s. 932. NJA II 1943 s.<br />
194.<br />
40<br />
Heuman, Bevisbörda och beviskrav, s. 95.<br />
41<br />
Ekelöf SvJT 1988 s. 37, Lindell, Sakfrågor och rättsfrågor, s. 28.<br />
42<br />
Enligt referat av Lindell. Lindell, Sakfrågor och rättsfrågor, s. 28. Märk dock att termen ”tillämplig” <strong>här</strong><br />
betyder att regeln kan tillämpas eller användas, dvs. en annan innebörd än det näraliggande begreppet<br />
rättstillämpning se punkt 4.3.2. Även Heuman tycks vara av samma åsikt, då han identifierar konkreta rättsfakta<br />
utifrån förefintliga rättsregler (Bevisbörda och beviskrav, s 96.) Även i förarbetena till rättegångsbalken knyts<br />
rättsfakta till de materiella reglerna och beskrivs som ”civilrättsligt relevanta omständigheter”, se prop. 1986/87<br />
s. 189.<br />
11