Utveckling av samarbetet mellan kulturutvecklare ... - KulturÖsterbotten
Utveckling av samarbetet mellan kulturutvecklare ... - KulturÖsterbotten
Utveckling av samarbetet mellan kulturutvecklare ... - KulturÖsterbotten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Utveckling</strong> <strong>av</strong> <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong><br />
<strong>kulturutvecklare</strong> och myndigheter<br />
i landskapen Södra Österbotten,<br />
Mellersta Österbotten och Österbotten<br />
Det är bra att ha ett mål att resa mot.<br />
Men till slut är det resan som betyder något.<br />
– Ursula K. Leguin<br />
Utredningspersonens rapport<br />
Maria-Terttu Hautanen-Jokela
Södra Österbottens förbunds publikation B:45<br />
ISBN 978-951-766-161-4 (nätpublikation)<br />
ISBN 978-951-766-160-7 (inbunden)<br />
ISSN 1239-0607<br />
Ombrytning Mainostoimisto Jukka Kaminen<br />
Tryck I-Print<br />
Översättning Lingart<br />
Pärmbild: Möte med kulturnämnder och myndigheter i samarbetsområdet på Stundars den 7 juni 2011
Förord<br />
I slutet <strong>av</strong> år 2010 startade Södra Österbottens förbund ett utvecklingsprojekt för regionförvaltning gällande kultur och<br />
kreativa branscher i samarbete med Österbottens och Mellersta Österbottens förbund och samkommunen Svenska<br />
Öster bottens förbund för utbildning och kultur. Till utredningsperson för projektet utnämndes skolråd ped. lic. Maria-<br />
Terttu Hautanen-Jokela. Projektet finansierades <strong>av</strong> Österbottens konstkommission och ovan nämnda samkommuner.<br />
Syftet med projektet var att intensifiera <strong>samarbetet</strong> inom regionförvaltning för kultur, förbättra intressebevakningen,<br />
sänka administrativa skiljemurar och sprida god praxis. Ett viktigt syfte var också att utnyttja den sakkunskap som finns<br />
i regionen och att stärka nätverksbildningen nationellt och internationellt. Avsikten med utvecklingen <strong>av</strong> regionförvaltningen<br />
för kultur är att uppnå fördelar för dem som använder tjänsterna, dvs. konstnärer och kulturaktörer.<br />
Utredningsperson Maria-Terttu Hautanen-Jokela lyfter i sin utredning fram det komplicerade och splittrade i systemet<br />
för kultur och regionförvaltning. I rapporten presenteras utgående från inkomna svar och ställningstaganden förslag på<br />
nya samarbetsmodeller, analyseras fördelar och nackdelar med <strong>samarbetet</strong> och presenteras åtgärdsrekommendationer<br />
för utvecklandet <strong>av</strong> regionförvaltning gällande kultur.<br />
Vi vill rikta ett varmt tack till rapportens författare Maria-Terttu Hautanen-Jokela, som på ett utmärkt sätt har lyckats<br />
sammanställa de många olika synvinklarna i diskussionerna.<br />
Vi framför ett varmt tack även till projektets styrgrupp och till alla regionförvaltningsmyndigheter och utvecklingsaktörer<br />
för kultur. Ett speciellt tack vill vi rikta till Österbottens och Mellersta Österbottens förbund och till samkommunen<br />
Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur samt till Österbottens konstkommission, för aktivt deltagande<br />
under den närmare ett år långa processen för utveckling <strong>av</strong> regionförvaltning för kultur i de österbottniska landskapen.<br />
Det här är en bra början.<br />
Asko Peltola<br />
Landskapsdirektör<br />
Marjatta Eväsoja<br />
Kulturchef
Landskapen har en stark egen kulturidentitet och även samstämda faktorer, såsom evenemang. Bilden är från Tangomarkkinat<br />
i Seinäjoki, Monsuuni.
Sammandrag<br />
Bakgrunden till utredningen är den nya lagstiftningen om regionutveckling och statens nya regionförvaltningssystem,<br />
vilka trädde i kraft i början <strong>av</strong> år 2010. Landskapsförbunden bildade samarbetsområden och statens myndighetsfunktioner<br />
koncentrerades till Närings-, trafik- och miljöcentralerna och till regionförvaltningsmyndigheterna. Konstkommissionerna<br />
hade redan tidigare underställts Centralkommissionen för konst. Speciellt aktörer inom konst och kultur har<br />
upplevt att systemet för kultur och regionförvaltning är komplicerat och förvaltningen splittrad. I utredningen har man<br />
strävat efter att presentera den djungel <strong>av</strong> aktörer, i vilken utövare och utvecklare <strong>av</strong> kultur arbetar för närvarande, och<br />
dessutom utarbeta ett förslag till utveckling <strong>av</strong> <strong>samarbetet</strong>.<br />
Österbottens konstkommission beviljade anslag till Södra Österbottens förbund för utveckling och klargörande <strong>av</strong> <strong>samarbetet</strong>.<br />
Projektet genomfördes i samarbete med Mellersta Österbottens och Österbottens förbund samt med samkommunen<br />
Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur (Söfuk). Syftet med utredningen som genomfördes i<br />
projektet är att planera och utveckla kultur<strong>samarbetet</strong>, sänka administrativa skiljemurar, sprida god praxis, utnyttja expertis,<br />
undvika överlappningar, stärka regional och internationell nätverksbildning och utveckla nya samarbetsmodeller. I<br />
utredningen lades fokus på utveckling <strong>av</strong> samarbetsmodeller och på att därigenom nå övriga mål. I projektets styrgrupp<br />
har ingått representanter för landskapsförbunden i samarbetsområdet, Söfuk, ELY-centralerna, Regionförvaltningsverket<br />
och Österbottens konstkommission.<br />
Som metoder i utredningsarbetet användes gemensamma förhandlingsmöten på landskapsnivå för centrala <strong>kulturutvecklare</strong><br />
och myndigheter, intervjuer <strong>av</strong> nyckelpersoner och en e-postenkät. Kulturutvecklare ombads leverera sina<br />
egna organisationers strategi- och övriga programdokument till utredningspersonen. E-postenkäten gjordes i slutet<br />
<strong>av</strong> maj, före skol<strong>av</strong>slutningar och semestrar. Tidpunkten för genomförandet <strong>av</strong> enkäten var inte den bästa möjliga, och<br />
kanske <strong>av</strong> den anledningen kom nästan inga förslag på samarbetsmodeller in. Svarsprocenten var låg (27 %). De som<br />
svarade lyfte huvudsakligen fram olika fördelar som <strong>samarbetet</strong> medför, hinder för samarbete, befintlig verksamhet,<br />
samarbetsmönster och bristande resurser. De som svarade hade satt sig väl in i ämnet. Ett utkast till rapporten sändes<br />
ut till deltagarna i projektet för kommentarer, och det kom också in kommentarer. Alla inkomna kommentarer och förslag<br />
har i mån <strong>av</strong> möjlighet beaktats i utredningen. Samtliga deltagare i projektarbetet hade den gemensamma uppfattningen<br />
att <strong>samarbetet</strong> bör intensifieras ytterligare.<br />
Utgående från den information som insamlades under utredningen föreslår utredningspersonen att det i initialskedet<br />
grundas ett gemensamt råd för kulturärenden i landskapen och omfattande grupper för kreativ ekonomi i samarbetsområdet<br />
under ledning <strong>av</strong> ELY-centralen. I ett senare skede kan det eventuellt bli aktuellt att överväga grundandet <strong>av</strong> en<br />
gemensam kulturnämnd i området för landskapen i Österbotten, men den frågan skulle övervägas <strong>av</strong> rådet för kulturärenden.<br />
Uppgifterna för rådet för kulturärenden skulle främst utgöras <strong>av</strong> frågor gällande strategiska riktlinjer och centrala punkter<br />
i utvecklingen <strong>av</strong> kulturen. Det vore även rådets uppgift att ett par gånger om året arrangera ett gemensamt österbottniskt<br />
kulturparlament. På kommunnivå anser utredningspersonen det vara nödvändigt att det i varje kommun skulle<br />
utnämnas en ansvars- eller kontaktperson för kulturärenden, antingen som kommunens egen eller flera kommuners<br />
gemensamma arbetstagare.<br />
Med <strong>av</strong>sikten att i samarbetsområdet<br />
grunda ett kulturråd och grupper<br />
för kreativ ekonomi
Innehåll<br />
1. Inledning ..................................................................................................................9<br />
2. Utredningens uppdrag, mål och genomförande .............................................9<br />
3. De regionala myndigheterna och deras uppgifter....................................... 11<br />
4. Samarbetsområden ............................................................................................ 12<br />
5. Samarbetsstrategier ...........................................................................................14<br />
5.1. Strategier för undervisnings- och kulturministeriet och arbets-<br />
och näringsministeriet ...........................................................................................................14<br />
5.2. Landskapsstrategier ..............................................................................................................14<br />
5.2.1. Strategier för Södra Österbottens förbund ...................................................... 15<br />
5.2.2. Strategier för Mellersta Österbottens förbund ............................................... 15<br />
5.2.3. Strategier för Österbottens förbund .................................................................. 16<br />
5.2.4. Strategier för samkommunen Svenska Österbottens förbund<br />
för utbildning och kultur ....................................................................................... 16<br />
5.2.5. Samarbetsstrategiför innovationsverksamhet .................................................17<br />
6. Samarbete i kulturstrategier ............................................................................18<br />
7. Statens regionala <strong>kulturutvecklare</strong>..................................................................19<br />
7.1. Österbottens konstkommission ........................................................................................ 19<br />
7.2. Närings-, trafik- och miljöcentralen i Södra Österbotten ............................................. 20<br />
7.3. Närings-, trafik- och miljöcentralen i Österbotten ......................................................... 20<br />
7.4. Regionförvaltningsverket i Västra och Inre Finland ...................................................... 21<br />
8. Landskapens kulturfonder ................................................................................ 22<br />
9. <strong>Utveckling</strong>sprojekt för kreativa branscher .................................................... 24<br />
9.1. Kohesions- och konkurrenskraftsprogram ..................................................................... 24<br />
9.2. Programmet Leader .............................................................................................................. 24<br />
9.3. Tjänsten Jalostamo ............................................................................................................... 24<br />
9.4. Projektet ProArt ...................................................................................................................... 25<br />
9.5. Projektet Produforum ............................................................................................................ 25<br />
9.6. Projektet Vimma ..................................................................................................................... 25<br />
10. Regionala utvecklare <strong>av</strong> företagsverksamhet i kreativa branscher ........ 26<br />
11. Regional utbildnings- och forskningsverksamhet ...................................... 28
12. Personresurser i regionalt samarbete ............................................................ 30<br />
13. Syn på kultur och utveckling <strong>av</strong> kultursamarbete bland <strong>kulturutvecklare</strong><br />
och myndigheter i regionen ............................................................................. 31<br />
13.1. Centrala åtgärder för utveckling <strong>av</strong> konst, kultur och kreativa branscher ............ 31<br />
13.2. Samarbetsparter i främjande <strong>av</strong> konst och kultur....................................................... 31<br />
13.3. Behov <strong>av</strong> förstärkt samarbete .......................................................................................... 32<br />
13.4. Fördelar med och hinder för kultursamarbete............................................................. 32<br />
13.4.1. Fördelar med samarbete .................................................................................... 32<br />
13.4.2. Hinder för samarbete .......................................................................................... 33<br />
13.5. Internationellt samarbete .................................................................................................. 33<br />
13.5.1. Fördelar med och hinder för internationellt samarbete .............................. 34<br />
13.5.2. Samarbetsparter i internationella ärenden .................................................... 34<br />
13.6. Utmaningar inom kulturutveckling ................................................................................ 35<br />
13.7. Utmaningar i utveckling <strong>av</strong> kreativ ekonomi ................................................................ 35<br />
13.8. Önskemål om det konkreta innehållet i <strong>samarbetet</strong> .................................................. 35<br />
14. Att observera vid utveckling <strong>av</strong> samarbete ................................................... 36<br />
15. Verksamhetsmodeller för samarbete ..............................................................37<br />
15.1. Samarbete i samarbetsområdet .......................................................................................37<br />
15.2. Förslag på samarbetsmodeller .........................................................................................37<br />
16. Utredningspersonens åtgärdsförslag ............................................................. 38<br />
16.1. Kulturråd ............................................................................................................................... 38<br />
16.2. Grupper för kreativ ekonomi ............................................................................................ 40<br />
16.3. Kulturnämnd......................................................................................................................... 40<br />
16.4. Samarbete på kommunnivå .............................................................................................. 40<br />
16.5. Projektgrupper ..................................................................................................................... 41<br />
16.6. Prognostiseringsgrupper .................................................................................................. 41<br />
16.7. Regional konstkommission ............................................................................................... 41<br />
16.8 Åtgärdsförslag för den närmaste framtiden .................................................................. 42<br />
Bilagor
1. Inledning<br />
Revideringen <strong>av</strong> regionförvaltningen har inverkat kraftigt på regionutveckling och samarbetsbehov gällande kultur. Avsikten<br />
med reformen har varit att förtydliga roller, uppgifter, styrning och regionindelningar gällande statens regionförvaltningsmyndigheter.<br />
Avsikten är att landskapsförbunden ska ha en viktig roll som samlande och samordnande myndighet<br />
i regionutvecklingsarbetet.<br />
I området för landskapen Södra Österbotten, Mellersta Österbotten och Österbotten finns för närvarande flera regionala<br />
regionförvaltningsmyndigheter: tre landskapsförbund, samkommunen Svenska Österbottens förbund för utbildning och<br />
kultur (Söfuk), Österbottens konstkommission, regionens centrala konst- och kulturinstitutioner, två närings-, trafik- och<br />
miljöcentraler och ett regionförvaltningsverk. Dessa organisationer har sina egna roller och dessutom uppgifter i anslutning<br />
till konst, kultur och främjande <strong>av</strong> kreativ konst, vilka inte är klara för aktörerna i området. Aktörerna upplever att<br />
administrationen är komplicerad och besvärlig. Organisationerna har haft en viss grad <strong>av</strong> växelverkan och inbördes samarbete,<br />
men inte särdeles intensivt. Organisationerna har uppkommit vid olika tidsperioder och <strong>av</strong> olika slags behov, och<br />
arbetsfördelningen <strong>mellan</strong> organisationerna är inte preciserad. Också styrningen från ministerierna har i förnyelseskedet<br />
delvis upplevts som oklar.<br />
2. Utredningens uppdrag,<br />
mål och genomförande<br />
Österbottens konstkommission beviljade den 28 december 2010 bidrag till Södra Österbottens förbund för att i samarbete<br />
med Mellersta Österbottens förbund, Österbottens förbund och samkommunen Svenska Österbottens förbund för<br />
utbildning och kultur (Söfuk) utveckla <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> administratörer och utvecklingsorganisationer för kultur och<br />
kreativa branscher. I Levón-institutet har samtidigt genomförts ett parallellt utvecklingsprojekt för samarbete <strong>mellan</strong><br />
kulturaktörer i regionen. Projekten har ålagts samarbetsskyldighet.<br />
Syftet med projektet är att i samarbetsområdet planera och utveckla kultur<strong>samarbetet</strong>, sänka administrativa skiljemurar,<br />
sprida god praxis, utnyttja expertis, undvika överlappningar, stärka regional och internationell nätverksbildning och<br />
utveckla nya samarbetsmodeller. Genom åtgärderna stärks <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> kreativa branscher, aktörer och professionella<br />
inom kultur och de regionala aktörernas internationella nätverk .<br />
Projektet pågick under tiden 1.4–31.10.2011. Inom projektet arrangerades i de olika landskapen diskussionsmöten för<br />
regionens kulturadministratörer och representanter för utvecklingsorganisationer. Avsikten var att under mötena samla<br />
information om kulturorganisationernas verksamhet, samarbetsparter och utmaningar i kulturarbetet. För projektets<br />
målgrupper genomfördes en mera detaljerad elektronisk enkät under tiden 9–27.5.2011. Dessutom gjordes individuella<br />
intervjuer med kulturaktörer per e-post och telefon.<br />
9
10<br />
I projektet verkade en styrgrupp, vars medlemmar bestod <strong>av</strong> representanter för Södra Österbottens, Mellersta Österbottens<br />
och Österbottens förbund, Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur, ELY-centralen i Södra Österbotten,<br />
ELY-centralen i Österbotten, och Österbottens konstkommission. Södra Österbottens förbund fungerade<br />
som samordnare för projektet och förbundets kulturchef fungerade som styrgruppens ordförande. Samarbetsparter<br />
i projektet var läroanstalter, högskolor, universitet och utvecklingsorganisationer. Projektet presenterades under mötet<br />
för pilotprojekt inom lokal- och regionförvaltning som hölls i Helsingfors den 13 april 2011 och sammankallades<br />
<strong>av</strong> undervisnings- och kulturministeriet och Centralkommissionen för konst samt för kulturnämnderna vid landskapsförbunden<br />
och Österbottens konstkommissions medlemmar och tjänstemän under mötet för kultursamarbete <strong>mellan</strong><br />
landskapsförbunden i Österbotten på Stundars i Korsholm den 7 juni 2011. Utkastet presenterades för styrgruppen den<br />
24 augusti 2011, varefter det diskuterades på landskapsevenemang i Seinäjoki, Karleby och Vasa. Utkastet sändes också<br />
till landskapsdirektörerna för kommentarer. I samarbete med projektet ordnade Levón-institutet i Vasa den 10 oktober<br />
seminariet ”Yhteistyöllä eteenpäin” (Framåt genom samarbete), då projektet presenterades tillsammans med Levóninstitutets<br />
parallellprojekt.<br />
Kulturutvecklandet inom landskapen i Österbotten från kulturaktörens synvinkel<br />
Etelä-‐Pohjanmaan elinkeino-‐,<br />
liikenne-‐ ja ympäristökeskus<br />
Österbottens förbund<br />
Keski-‐Pohjanmaan liitto<br />
Pohjanmaan taidetoimikunta<br />
Seinäjoen ammattikorkeakoulu<br />
Svenska<br />
Handelshögskolan<br />
Sibelius Akatemia – Seinäjoki<br />
Vaasan yliopisto<br />
Levón-‐instituutti<br />
<strong>Utveckling</strong><br />
(finansiering)<br />
Etelä-Pohjanmaan liitto<br />
Keski-‐Pohjanmaan ammattikorkeakoulu<br />
Utbildning,<br />
forskning<br />
Svenska Österbottens förbund<br />
för utbildning och kultur<br />
Chydenius-‐instituutti<br />
Frami Oy<br />
Åbo Akademi<br />
Yrkeshögskolan Novia<br />
Pohjanmaan elinkeino-‐,<br />
liikenne-‐ ja ympäristökeskus<br />
Länsi-‐ ja Sisä-‐Suomen aluehallintovirasto<br />
Ruralia-‐instituutti<br />
Keski-‐Pohjanmaan konservatorio<br />
Koulutuskeskus SEDU<br />
Deltar även inom ramen för en annan helhet<br />
Pohjanmaan Kauppakamari<br />
(P+KP)<br />
Uusyrityskeskus Vaasa<br />
Uusyrityskeskus Pietarsaari<br />
)<br />
Suomen kulttuurirahasto<br />
SKR Keski-Pohjanmaan rahasto<br />
SKR Etelä-‐Pohjanmaan rahasto<br />
Seinäjoen seudun elinkeinokeskus<br />
Etelä-‐Pohjanmaan Kauppakamari<br />
Företags-‐<br />
rådgivning<br />
Finansiärer,<br />
privata<br />
stiftelser<br />
Uusyrityskeskus Seinäjoki<br />
Aktörerna uppfattar fältet för utvecklare och administratörer <strong>av</strong> kultur i samarbetsområdet som komplicerat<br />
TE-‐toimistot<br />
Kokkolan seudun kehitys Oy<br />
Vaasan seudun Kehitys Oy<br />
Uusyrityskeskus Kokkola<br />
Svenska kulturfonden<br />
Svenska Österbottens<br />
kulturfond<br />
I aktörsfältet ingår även kommuner, kulturens regioncentra<br />
och regionala kulturaktörer, fritt bildningsarbete och<br />
grundläggande konstundervisning.
3. De regionala myndigheterna<br />
och deras uppgifter<br />
Landskapsförbunden fungerar som lagstadgade regionutvecklingsmyndigheter. Avsikten med lagen om utveckling <strong>av</strong><br />
regionerna är att främja frivillig och balanserad samt hållbar regional utveckling i landet. Förbundet sköter den allmänna<br />
regionalpolitiska planeringen i sitt landskap och ansvarar för sin del också för genomförandet <strong>av</strong> programmen och för<br />
internationella kontakter i anslutning till dem. I samband med regionförvaltningsreformen flyttades Europas regionutvecklingsfonds<br />
(ERUF) finansiering för undervisnings- och kulturministeriets förvaltningsområdes del över till att skötas<br />
<strong>av</strong> landskapsförbunden.<br />
I det tvåspråkiga landskapet Österbotten tillämpar man en egen specifik modell för regional kulturförvaltning. Kulturärenden<br />
som berör den svenskspråkiga befolkningen sköts <strong>av</strong> kulturnämnden vid samkommunen Svenska Österbottens<br />
förbund för utbildning och kultur och enheten <strong>KulturÖsterbotten</strong>. Uppgiften för landskapsförbundet, kulturnämnden vid<br />
Österbottens förbund, är att sköta kulturärenden som berör den finskspråkiga befolkningen i landskapet.<br />
Närings-, trafik- och miljöcentralerna är statsförvaltningens regionala utvecklings- och servicecentraler. ELY-centralernas<br />
uppgifter består <strong>av</strong> de uppgifter som tidigare sköttes <strong>av</strong> TE-centralerna, de regionala miljöcentralerna, vägdistrikten<br />
och trafik- och bildnings<strong>av</strong>delningen vid länsstyrelsen samt Sjöfartsverket. I samband med förnyelsen <strong>av</strong> regionförvaltningen<br />
övergick finansiering från Europeiska socialfonden (ESF) i sin helhet till att skötas <strong>av</strong> ELY-centralerna.<br />
Regionförvaltningsmyndigheten stöder inom sitt verksamhetsområde regional jämlikhet genom att sköta om verkställighets-,<br />
styrnings- och tillsynsuppgifter som har samband med lagstiftningen. För att genomföra denna uppgift främjar<br />
regionförvaltningsverket bland annat grundläggande rättigheter och rättsskydd, tillgången till basservice, miljövård, hållbart<br />
utnyttjande <strong>av</strong> miljön, inre säkerhet och en hälsosam och trygg levnads- och arbetsmiljö i regionen.<br />
Uppgifterna för Centralkommissionen för konst, statens konstkommissioner och regionala konstkommissioner är att<br />
stöda konstnärligt arbete, konstkännedom och konstutövande och för konsten central och aktuell forskning samt att<br />
fungera som expertorgan inom konst. Avsikten med verksamheten är att höja kvalitet och internationell nivå på finländsk<br />
konst och stärka konstens utveckling och samhällspåverkan. Verksamhetsområdet för Österbottens konstkommission är<br />
de tre landskapen Södra Österbotten, Mellersta Österbotten och Österbotten.<br />
S<br />
E<br />
K<br />
T<br />
O<br />
R<br />
P<br />
O<br />
L<br />
I<br />
T<br />
I<br />
K<br />
Lag om utveckling <strong>av</strong> regionerna<br />
• mål för utveckling <strong>av</strong> regionerna<br />
Riksomfattande mål för utveckling <strong>av</strong> regionerna<br />
• SR:s beslut för regeringsperioden, vid behov även utöver den<br />
• styr och samordnar landskapsprogram och regionutveckling i olika förvaltningsområden<br />
• särskilda program och principbeslut<br />
Regionstrategier för förvaltningsområden<br />
• utarbetas för en regeringsperiod<br />
• fastställs förvaltningsområdets mål och<br />
åtgärder för regionutveckling och principer<br />
för allokering <strong>av</strong> dem och <strong>av</strong> finansieringen<br />
Strategidokument för Närings-,<br />
trafik- och miljöcentralerna (ELY) och<br />
Regionförvaltningsverken (AVI)<br />
Strategisk planering <strong>av</strong><br />
regionförvaltning<br />
• strategiska (och operativa)<br />
resultat<strong>av</strong>tal<br />
Planeringssystem för utveckling <strong>av</strong> regionerna / Tarja Reivonen TEM<br />
Landskapsprogram<br />
• utarbetas för fyra år<br />
• mål för och centrala punkter i utvecklingen <strong>av</strong><br />
landskapet<br />
• finansieringsplan för finansiering från staten,<br />
EU, kommunerna och övriga instanser<br />
• preciseras årligen i genomförandeplanen<br />
(TOTSU)<br />
• samordnas med övriga riksomfattande<br />
program och EU-program som genomförs i<br />
regionen<br />
TOTSU (genomförandeplan)<br />
• utarbetas årligen<br />
11
12<br />
4. Samarbetsområden<br />
I regeringsprogrammet för statsminister Matti Vanhanens andra regering (19.4.2007) nämns att förvaltningen revideras<br />
och demokratiseras. Arbetsfördelningen <strong>mellan</strong> länsförvaltningen, arbets- och näringsbyråerna, övriga distriktsförvaltningsmyndigheter<br />
och landskapsförbund preciseras, överlappningar <strong>av</strong>lägsnas och antalet förvaltningsmyndigheter<br />
minskas. I regeringsprogrammet för statsminister Jyrki Katainens regering (22.6.2011) nämns att enhetligheten i statens<br />
regionförvaltning i landets olika delar i fortsättningen ska förbättras och regionernas egen vilja enligt landskapsprogrammen<br />
ska beaktas vid styrningen.<br />
Riksdagen godkände den 11 november 2009 lagpaketet om regionförvaltningsreformen (ALKU). Den aktuella lagstiftningen<br />
trädde i kraft den 1 januari 2010. Avsikten med reformen var en omfattande förnyelse <strong>av</strong> regionförvaltningen och<br />
att uppnå en medborgar- och kundcentrerad regionförvaltning som fungerar effektivt och produktivt.<br />
De uppgifter som ingår i <strong>samarbetet</strong> och som är betydelsefulla för en långsiktig utveckling <strong>av</strong> regionen, ingår i landskapsprogrammen<br />
och tillhörande genomförandeplaner eller andra planer <strong>av</strong> betydelse för utvecklingen <strong>av</strong> regionerna och är<br />
gemensamma för samarbetsområdet.<br />
Lagen om utveckling <strong>av</strong> regionerna g<strong>av</strong>s den 29 december 2009 (1651/2009). I lagen stärktes landskapsförbundens<br />
ställning och förenhetligades myndigheternas verksamhetsområden. Av de 19 landskapen i Finland bildades nio samarbetsområden.<br />
Ett landskapsförbund kan med tanke på skötseln <strong>av</strong> de uppgifter som <strong>av</strong>ses i lagen höra endast till ett<br />
samarbetsområde. Ett landskap hör till det samarbetsområde, som utgår från indelningen <strong>av</strong> verksamhetsområden enligt<br />
förordningen om närings-, trafik- och miljöcentraler (910/2009). Landskapen Södra Österbotten (193 000 invånare),<br />
Mellersta Österbotten (68 000 invånare) och Österbotten (177 000 invånare) hör till samma samarbetsområde.<br />
I grund<strong>av</strong>talet för Södra Österbottens förbund (1.4.2010), grund<strong>av</strong>talet för Mellersta Österbottens förbund (1.9.2010)<br />
och grund<strong>av</strong>talet för Österbottens förbund (1.4.2010) ingår omnämnanden om de samarbetsområden och de ärenden<br />
som dessa sköter, vilka <strong>av</strong>ses i lagen om utveckling <strong>av</strong> regionerna.<br />
Samarbetsområde, områdena för Österbottens, Mellersta<br />
Österbottens och Södra Österbottens förbund.
I lagen om utveckling <strong>av</strong> regionerna stärks och utökas landskapsförbundens roll och ställning i regionutvecklingsarbetet,<br />
samt främjas <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> statens regionförvaltning och landskapsförbunden. Nya uppgifter för landskapsförbunden<br />
är enligt lagen om utveckling <strong>av</strong> regionerna bland annat tillsättandet <strong>av</strong> regionala konstkommissioner och idrottsråd.<br />
Den centrala åtgärden i verksamhetslinjen för landskapsprogrammet Etelä-Pohjanmaan maakuntaohjelma ”Kehittyvä<br />
toimintaympäristö” är startandet <strong>av</strong> ett samarbetsområde för landskapen enligt lagen om utveckling <strong>av</strong> regionerna som<br />
trädde i kraft den 1 januari 2010. Angående behandling <strong>av</strong> ärenden som ingår i <strong>samarbetet</strong> nämns att den sker enligt<br />
förbundens beslut på så vis att landskapsförbundens beslutanderätt utövas <strong>av</strong> landskapsförbunden genom överensstämmande<br />
beslut.<br />
I uppgifterna för kulturnämnden i Södra Österbotten nämns att kulturnämnden stöder samarbete <strong>mellan</strong> kommuner,<br />
landskap och myndigheter och organisationer inom kulturbranschen. I uppgifterna ingår även främjande <strong>av</strong> internationellt<br />
samarbete och kulturutbyte.<br />
Kulturnämnden vid Österbottens förbund sköter om kulturärenden för den finskspråkiga befolkningen i landskapet.<br />
Nämnden verkar i samarbete med förbundets medlemskommuner, kulturenheten <strong>KulturÖsterbotten</strong> vid samkommunen<br />
Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur, som sköter om kulturärenden och kulturtraditioner för den<br />
svenskspråkiga befolkningen i landskapet, med Österbottens konstkommission och med olika kulturinstitutioner och<br />
frivilligorganisationer. De uppgifter som sköts <strong>av</strong> enheten <strong>KulturÖsterbotten</strong> i samkommunen Svenska Österbottens förbund<br />
för utbildning och kultur jämställs i den här utredningen med de kulturuppgifter som sköts <strong>av</strong> landskapsförbunden.<br />
Ledningsgrupperna för Södra Österbottens, Mellersta Österbottens och Österbottens förbund sammanträder 2–3 gånger<br />
om året för att diskutera och planera gemensamma ärenden i samarbetsområdet. Dessutom ordnas 2–3 gånger om<br />
året en officiell konferens för samarbetsområdet (YTA-neuvottelu), där varje landskapsfullmäktiges ordförande, landskapsstyrelses<br />
ordförande, landskapsdirektör och förvaltningsansvariga deltar. Ledningsgruppernas möten förbereder<br />
den officiella konferensen.<br />
13
14<br />
5. Samarbetsstrategier<br />
5.1. Strategier för undervisnings- och kulturministeriet<br />
och arbets- och näringsministeriet<br />
Enligt undervisnings- och kulturministeriets regionutvecklingsstrategi för åren 2003–2013 utvecklas <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong><br />
regionernas aktörer för att realisera de strategiska målen. <strong>Utveckling</strong> <strong>av</strong> kompetens och tillhörande servicesystem för<br />
kultur, bildning och välfärd är en <strong>av</strong> de viktigaste metoderna för att påverka utvecklingen <strong>av</strong> regionerna.<br />
Undervisningsministeriets publikation «Elva steg mot ett kreativt Finland. Slutrapport om kreativitetsstrategin” utgår från<br />
att kreativitet är ett sådant sätt att uppleva, tänka och verka, som bör tas i bruk på bred front i vårt samhälle. Enligt ett<br />
tema i kreativitetsstrategin stärks kulturpolitikens ställning i samhällspolitiken genom att kultur inkluderas i alla centrala<br />
strategier som styr statens, regionernas, kommunernas och näringslivets verksamhet.<br />
Enligt undervisnings- och kulturministeriets kulturpolitiska strategi 2020 stärks de regionala konstkommissionernas och<br />
andra regionala kulturaktörers nätverksbildning och kontakter till övrig regional utvecklingsverksamhet i samarbete med<br />
de nya statsmyndigheterna, landskapsförbunden och övriga regionala aktörer.<br />
Enligt arbets- och näringsministeriets regionutvecklingsstrategi erbjuder Finland år 2020 sina invånare högklassiga och<br />
trygga levnadsförutsättningar, en trivsam, ekoeffektiv och fungerande levnadsmiljö som uppmuntrar till kreativitet samt<br />
goda och meningsfulla arbets-, deltagar- och inlärningsmöjligheter. Människornas möjligheter att delta och påverka har<br />
ökat och kulturtjänsterna har utvecklats. Finland har blivit multikulturellt och invandrarna har integrerats som jämbördiga<br />
medborgare i det finländska samhället. Enligt regionstrategin för år 2020 är <strong>samarbetet</strong> på regional nivå <strong>mellan</strong> landskapsförbunden<br />
och närings-, trafik- och miljöcentralerna effektivt och smidigt och tryggar en helhetsbetonad regional<br />
utveckling som överskrider sektorgränser och förvaltningsmässiga områdesgränser.<br />
Regionernas strategiska utveckling är ett samarbete som grundar sig på tväradministrativa program, i vilket representanter<br />
från kommuner, statens regionförvaltning, näringslivet, arbetsmarknadsorganisationer och utbildnings- och forskningsanstalter<br />
deltar. Landskapsförbundens strategiska utvecklingsansvar har stärkts bland annat genom landskapsöversikterna,<br />
landskapsprogrammen och genomförandeplanerna för landskapsprogrammen.<br />
Enligt Finlands regeringsprogram 2011 2011 utgår utgår regeringen från att kulturen har en central ställning<br />
i i uppbyggandet <strong>av</strong> samhället. Konst Konst och kultur är är <strong>av</strong> fundamental fundamental betydelse för den<br />
mänskliga existensen. Deras nyskapande nyskapande kraft påverkar alla områden<br />
i livet.<br />
Konstens och kulturens betydelse konstateras i alla tre<br />
landskapsstrategier vara en viktig faktor för utvecklingen<br />
<strong>av</strong> regionerna och därigenom i det vardagliga livet för människorna<br />
i regionen.<br />
5.2. Landskapsstrategier
5.2.1. Strategier för Södra Österbottens förbund<br />
Enligt visionen i landskapsöversikten Etelä-Pohjanmaan maakuntasuunnitelma 2030 är Södra Österbotten ett företagar-<br />
och kulturlandskap som främjar välfärd och har nationell och internationell dragningskraft. Centrala åtgärdshelheter i<br />
landskapsprogrammet är bl.a. att öka dragningskraften och trivseln i Södra Österbotten. Man sörjer för att grundnätet<br />
<strong>av</strong> kulturtjänster bevaras och utvecklas och förbinder kulturen starkare till övrig planering och verksamhet i kommunerna.<br />
Avsikten är att öka regionalt samarbete och sektorövergripande samarbete inom offentlig förvaltning och <strong>mellan</strong><br />
offentlig förvaltning och tredje sektorn, utveckla förbindelser <strong>mellan</strong> kultur och välbefinnande bl.a. genom att erbjuda<br />
studerande inom kulturbranschen, idrottsområdet och social- och<br />
hälsovårdssektorn studiehelheter i betydelsen <strong>av</strong> kultur och välbefinnande.<br />
Samarbetet intensifieras och landskapets kulturcentrum knyts<br />
samman i nätverk.<br />
Vid Södra Österbottens förbund verkar en kulturnämnd med 13 medlemmar<br />
och suppleanter för dessa, vilka landskapsfullmäktige väljer<br />
för sin mandatperiod. Kulturnämnden sörjer för och utvecklar kultur-,<br />
biblioteks- och museiverksamhet och hembygdsarbete och folkloristiskt<br />
arbete i landskapet samt utvecklar kultur<strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong><br />
kommuner och landskap och främjar internationellt kultursamarbete.<br />
Kulturnämnden vid Södra Österbottens förbund har för åren 2010–2013 utarbetat kulturstrategin «Kulttuurisesti kilpailukykyinen<br />
ja hyvinvoiva Etelä-Pohjanmaa». Utgående från landskapets strategiarbete har man inlett utarbetande <strong>av</strong><br />
kommunala kulturstrategier i 16 kommuner. Strategierna färdigställs under åren 2011 och 2012.<br />
Vid Södra Österbottens förbund har utarbetats en utvecklingsplan för företagsverksamhet inom kreativa branscher,<br />
”Suuremmat kokonaisuudet vahvoilla aloilla – yhteistyöllä ja rajapintoja ylittämällä”, för åren 2007–2013. I genomförandeplanen<br />
för landskapsprogrammet för Etelä-Pohjanmaa har år 2007 noterats främjande <strong>av</strong> företagsverksamhet och<br />
identifiering och stödande <strong>av</strong> tillväxtbranscher. <strong>Utveckling</strong>splanen för företagsverksamhet inom kreativa branscher utgör<br />
sålunda en del <strong>av</strong> genomförandet <strong>av</strong> landskapsprogrammet. <strong>Utveckling</strong>splanen uppdateras under år 2011.<br />
I Södra Österbotten har år 2006 färdigställts programmet ”Eteläpohjalaisen kulttuurin kansainvälistymisohjelma”, vilket<br />
har utarbetats för att stöda internationaliseringsverksamheten för konstnärer och aktörer i kulturbranschen och för att<br />
utveckla nätverksbildningen i landskapen, nationellt och internationellt.<br />
5.2.2. Strategier för Mellersta Österbottens förbund<br />
I Mellersta Österbotten bildar landskapsprogrammet 2011–2014 och landskapsöversikten 2030 tillsammans ett dokument.<br />
Enligt visionen för Mellersta Österbotten är målet att skapa ett ekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskt framgångsrikt,<br />
samverkande, attraktivt och tryggt Mellersta Österbotten. Åtgärder för utvecklingen <strong>av</strong> landskapet är bl.a. att<br />
stöda verksamhetsförutsättningarna för föreningar och andra gemenskaper som arbetar med kultur, för yrkesutövande<br />
konstnärer och konstinstitutioner, att samordna kulturverksamhet och<br />
stöda kommunikation.<br />
I organisationen för Mellersta Österbottens förbund finns ingen kulturnämnd.<br />
I Mellersta Österbotten grundades år 1997 Mellersta Österbottens<br />
kulturförbund, vars uppgift är att bedriva kulturpolitiskt<br />
regionutvecklingsarbete i området för Mellersta Österbotten. Kulturförbundet<br />
har även skött om landskapsförbundets kulturuppgifter, för<br />
vilket förbundet har beviljat ekonomiskt stöd. Kulturförbundets verksamhet<br />
har emellertid under senaste tid varit ringa, främst på grund<br />
<strong>av</strong> brist på resurser. Kulturförbundets strategi, operativa ställning och<br />
uppgifter klargörs år 2011–2012.<br />
Kulturellt konkurrenskraftigt och<br />
välmående Södra Österbotten<br />
Målet är att skapa ett ekonomiskt,<br />
socialt, kulturellt och ekologiskt<br />
framgångsrikt, samverkande,<br />
attraktivt och tryggt Mellersta<br />
Österbotten.<br />
I Mellersta Österbottens förbund har år 2009 utarbetats en utvecklingsplan för kreativa branscher (”Luovien alojen<br />
kehittämissuunnitelma”) och Mellersta Österbottens förbunds kultur- och idrottsstrategi ”Kulttuuri ja liikunta alueen<br />
voim<strong>av</strong>arana” 2007–2015. Den centrala slutledningen i utvecklingsplanerna är att man för att möjliggöra produktiv och<br />
systematisk utvecklings- och innovationsverksamhet i framtiden för kreativa branscher borde anstifta ytterligare en<br />
landskapsaktör, i vars uppgifter skulle ingå ett mera omfattande utvecklingsansvar, samordning <strong>av</strong> större projekthelheter<br />
och statistikansvar.<br />
15
16<br />
I Mellersta Österbottens förbund har under år 2009 utarbetats Mellersta Österbottens välfärdsstrategi 2015. Kultur- och<br />
idrottsstrategin stöder för sin del välfärdsstrategin, i vilken kultur och idrott har en viktig roll som källa till välmående.<br />
Strategin ställer upp följande mål för välfärdsarbetet: mellersta österbottningarnas samhörighet och delaktighet växer,<br />
nödvändiga välfärdstjänster finns tillgängliga, levnadssätt som främjar hälsa förstärks, kulturens och motionens välfärdsinverkan<br />
ökar och livsmiljöns trygghet, trivsel och vardagens smidighet förstärks. Enligt strategin stärks kulturens<br />
inverkan på välfärd bland annat <strong>av</strong> samarbete <strong>mellan</strong> olika kulturaktörer. Området kännetecknas <strong>av</strong> en stark och mångsidig<br />
kulturtradition och <strong>av</strong> ett samverkande verksamhets- och genomförandesätt. I landskapet genomförs ett flertal<br />
utvecklingsprojekt, genom vilka verksamhetens effektivitet i det civila samhället och i företagarsamhället inom välfärd<br />
främjas. Med hjälp <strong>av</strong> KOKO-programmet i Kaustby arbetar man för att stöda affärskunnande i kreativa branscher och<br />
nätverk för små företag. Under hösten 2011 inleds enligt planerna en samarbetsgrupp för kultur och kreativa branscher<br />
i Mellersta Österbotten.<br />
Kultur utgör en del <strong>av</strong> kommunikations-, marknadsförings- och välfärdsstrategin och genomförandet <strong>av</strong> dessa i landskapet.<br />
Samordning <strong>av</strong> kulturaktörer i landskapet och gemensam marknadsföring är ett centralt operativt mål i Mellersta<br />
Österbotten.<br />
5.2.3. Strategier för Österbottens förbund<br />
Landskapet Österbotten betonar i sina program kulturell mångfald. Österbottens landskapsöversikt 2040 har underrubriken<br />
”Kraft ur hög kompetens, kulturell mångfald och stark sammanhållning”. En strategisk riktlinje i Österbottens<br />
landskapsprogram 2011–2014 är ”Välfärd, kultur och socialt kapital – den kulturella mångfalden är en källa till välfärd i<br />
Österbotten». Kulturprogram Österbotten 2009–2013 har inte uppdaterats, vilket medför att det inte innehåller målsättningar<br />
om samverkan i samarbetsområdet Österbotten, Södra Österbotten och Mellersta Österbotten.<br />
Österbotten har ett mångsidigt<br />
kulturliv, tillgängligt för alla invånare,<br />
och ett brett spektrum <strong>av</strong> kunniga<br />
konst- och kulturproducenter.<br />
Kultur är en integrerad del <strong>av</strong><br />
samhället.<br />
I Österbottens förbunds organisation ingår en kulturnämnd, med 13<br />
medlemmar och ersättare för dessa samt en representant för landskapsstyrelsen.<br />
Verksamhetsperioden för kulturnämnden vid Österbottens<br />
förbund är två år. Uppgiften för kulturnämnden vid Österbottens förbund<br />
är att sköta kulturärenden för den finskspråkiga befolkningen i landskapet.<br />
Syftet med kulturverksamheten är att i samarbete med övriga parter<br />
arbeta för att Vasa ska ingå i gruppen <strong>av</strong> ledande kulturcentrum i landet<br />
och få till stånd en äkta kulturdiskussion över språkgränsen. Kulturnämnden<br />
verkar i samarbete med förbundets medlemskommuner, kulturenheten<br />
vid samkommunen Svenska Österbottens förbund för utbildning och<br />
kultur (Söfuk), som sköter om kulturärenden för den svenskspråkiga befolkningen<br />
i landskapet, Österbottens konstkommission och olika kulturinstitutioner<br />
och frivilligorganisationer. Kulturnämnden vid Österbottens<br />
förbund är dessutom enligt grund<strong>av</strong>talet det organ, som <strong>av</strong>ses i lagen om<br />
utvecklingen <strong>av</strong> regioner (1651/2009) 10 §, som sörjer för utvecklingen<br />
<strong>av</strong> den språkliga servicen i landskapet Österbotten.<br />
5.2.4. Strategier för samkommunen Svenska Österbottens<br />
förbund för utbildning och kultur<br />
Visionen för samkommunen Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur är följande: ”Svenska Österbotten<br />
– aktivt och kreativt, berikat <strong>av</strong> regional och lokal mångfald med en stark identitet och en öppen kultur.” I förbundets<br />
strategi ingår fem centrala punkter:<br />
S – Svenska språket i vårt tvåspråkiga samhälle<br />
Ö – Ökad synlighet i Österbotten<br />
F – Fokus på kultur och identitet<br />
U – Utbildning i tiden<br />
K – Kreativitet och aktivitet – lokalt, regionalt och nationellt<br />
I förbundets kulturnämnd ingår sju medlemmar och ersättare för dessa. Kulturnämnden leder <strong>KulturÖsterbotten</strong>s verksamhet.<br />
Uppgiften är bland annat att stöda aktiviteter inom kultur- och konstverksamhet i samarbete med medlemskommuner,<br />
Österbottens förbund och övriga regionala, nationella och internationella offentliga institutioner i kultur- och<br />
konstsektorn samt övriga finlandssvenska organisationer och institutioner.
Styrelserna för såväl samkommunen Svenska Österbottens förbund<br />
för utbildning och kultur som för Österbottens förbund har år 2009<br />
fastställt Kulturprogram Österbotten 2009–2013, som man uppgjort i<br />
samråd med medlemskommunerna. I visionen för programmet nämns<br />
att ”Österbotten har ett mångsidigt kulturliv, tillgängligt för alla invånare,<br />
och ett brett spektrum <strong>av</strong> kunniga konst- och kulturproducenter.”<br />
Programmets åtgärdshelheter är:<br />
- Kulturarv<br />
- Välfärd genom kultur<br />
- Kulturell kunskap och färdighet<br />
- Utkomst genom kultur<br />
- Kulturevenemang och kulturaktiviteter<br />
- Gränslös och internationell kultur<br />
5.2.5. Samarbetsstrategi för innovationsverksamhet<br />
Svenska Österbotten är aktivt<br />
och kreativt, berikat <strong>av</strong> regional<br />
och lokal mångfald med en stark<br />
identitet och en öppen kultur.<br />
I samarbetsområdet har under ledning <strong>av</strong> Tekes utarbetats en gemensam strategi ”Attityd - samarbete - förnyelse”<br />
2010–2016.<br />
Forsknings- och utvecklingsorganisationer i landskapen Södra Österbotten, Mellersta Österbotten och Österbotten har<br />
länge samarbetat för att utveckla innovationsverksamhet i företag. Syftet med samarbetsstrategin för innovationsverksamhet<br />
är att sammanföra de olika utvecklingsarbeten som görs i de österbottniska landskapen och hitta nya samarbetsmöjligheter<br />
<strong>mellan</strong> aktörerna. Avsikten är att förändra tänkesättet i samarbetskulturen och samtidigt lyfta innovationsverksamheten<br />
i regionen till en ny nivå. Människorna i de österbottniska landskapen har en nyckelposition i strategin,<br />
eftersom det i sista hand är människornas vilja att samarbeta som <strong>av</strong>gör om strategin förverkligas. Syftet med strategin<br />
är att stöda landskapsprogrammen och strategierna för Närings-, trafik- och miljöcentralerna.<br />
På basen <strong>av</strong> kulturstrategierna i landskapen inom samarbetsområdet kunde man gemensamt utveckla t ex internationaliseringsarbetet.<br />
I Södra Österbotten har man skapat en modell för en europeisk kulturregion. På bilden ses kulturregionsaktörerna<br />
vid kulturcentret Vanha Paukku i Lappo.<br />
17
18<br />
6. Samarbete i kulturstrategier<br />
Enligt det strategiska resultat<strong>av</strong>talet 2010–2011 för Närings-, trafik- och miljöcentralen i Södra Österbotten genomförs<br />
åtgärderna enligt kulturstrategin för Södra Österbotten i samarbete med kulturaktörerna. Målet för kulturstrategin är ett<br />
kulturellt konkurrenskraftigt och välmående Södra Österbotten. Enligt strategin läggs fokus på nationell och landskapsmässig<br />
verksamhet i enlighet med utvecklingsprogrammet för kreativa branscher. Dessutom stöds nya former <strong>av</strong> konst-<br />
och kulturtjänster och <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> aktörer inom konst och kultur och andra regionutvecklare genom regionala<br />
utvecklingsprojekt. Enligt de åtgärdsrekommendationer som görs i kulturstrategin stärks och stöds internationalisering<br />
och kulturell mångfald och skapas i landskapet ett stödsystem för internationell rörlighet för kulturbranschen, som en<br />
del <strong>av</strong> konceptet för europeiska kulturlandskap. Uppgiften för kulturnämnden i Södra Österbotten är att sörja för och utveckla<br />
kultur-, biblioteks- och museiverksamhet i landskapet och hembygdsarbete och folkloristiskt arbete samt utveckla<br />
kultur<strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> kommuner och landskap och främja internationellt kultursamarbete.<br />
I Mellersta Österbottens kultur- och idrottsstrategi 2007–2015 betonas att det i Mellersta Österbotten ännu inte finns<br />
ett etablerat forum som aktivt utvecklar verksamhetsmiljön för kultur i Mellersta Österbotten och synliggör kulturen<br />
regionalt, nationellt och internationellt. Avsaknaden <strong>av</strong> ett gemensamt nätverk försvårar dessutom bland annat kommunikation<br />
och planering <strong>av</strong> mera omfattande projekt. Det primära målet är att klarlägga hurudana möjligheter befintliga<br />
kulturaktörer eller andra utvecklingsorganisationer i landskapet har att bilda ett utvecklingscentrum som förenar kulturens<br />
verksamhetsmiljöer och branscher. Centrumet skulle samla landskapets aktörer i olika kulturbranscher i ett gemensamt<br />
nätverk och skapa nationella och internationella kontakter. Mellersta Österbottens förbund har inlett en utredning<br />
<strong>av</strong> samordningsinstans. Det främsta alternativet är att lyfta fram kulturförbundet som operativ aktör på landskapsnivå.<br />
Också landskapsförbundets internationella strategi som färdigställs våren 2012 behandlar behoven inom kultur och<br />
kreativa branscher och möjligheter till internationalisering. Den centrala slutledningen i Mellersta Österbottens utvecklingsplan<br />
för kreativa branscher 2009 är att för ett möjliggörande <strong>av</strong> en produktiv och systematisk utvecklings- och innovationsverksamhet<br />
bör för kreativa näringar i framtiden bildas en landskapsaktör, i vilkens uppgifter skulle ingå utvecklingsansvar,<br />
samordning <strong>av</strong> större projekthelheter och statistikansvar. I Karleby stad har strategi- och utvecklingsarbete<br />
utförts så att aktörer har aktiverats tillsammans i arbetet med att definiera den lokala kulturen. Man har fått samarbete<br />
till stånd genom att samla aktörer inom kulturbranschen för planering och genomförande <strong>av</strong> gemensamma evenemang<br />
och projekt. I Kaustby kommun kulturstrategi 2007–2015 är det strategiska målet att utveckla Kaustby som ett finsk- och<br />
svenskspråkigt kulturcentrum i Mellersta Österbotten. Enligt kommunstrategin är Kaustby sin regions servicecentrum,<br />
som utgående från traditionell och ny teknologi erbjuder effektiva och högklassiga tjänster till invånarna i trakten.<br />
I det gemensamma kulturprogrammet för Österbottens förbund och Svenska Österbottens förbund för utbildning och<br />
kultur för perioden 2009–2013 ingår som omfattande strategi samarbete <strong>mellan</strong> olika nivåer, samhällssektorer, konstgrenar,<br />
enskilda aktörer och olika språkgrupper. I Österbottens förbunds program betonas landskapets tvåspråkighet<br />
och kulturella mångfald, internationella samarbete och samarbete <strong>mellan</strong> olika språk- och befolkningsgrupper. Enligt<br />
kulturnämnden har uppgiftsfältet under de senaste 16 åren formats till ett omfattande samarbetsnätverk i det tvåspråkiga<br />
landskapet Österbotten och å andra sidan i området för före detta Vasa län. I Österbotten kulturprogram 2009–2013<br />
betonas speciellt <strong>av</strong>snittet ”Gränslös och internationell kultur”, där som tillvägagångssätt presenteras utveckling <strong>av</strong> det<br />
tvärnordiska <strong>samarbetet</strong> och internationella utbytesprogram för kulturproducenter.<br />
Det regionala danscentret i Österbotten<br />
är ett fint exempel på samarbete<br />
<strong>mellan</strong> de österbottniska<br />
landskapen.<br />
Bild Jyrki Tervo
7. Statens regionala <strong>kulturutvecklare</strong><br />
De regionala konstkommissionerna har sedan år 2008 varit underställda Centralkommissionen för konst. Innan dess<br />
verkade de i anslutning till länsstyrelserna. Uppgifterna för statens regionförvaltningsverk har i samband med regionförvaltningsförnyelsen<br />
i huvudsak utgjorts <strong>av</strong> länsstyrelsens och arbetarskyddsdistriktens tidigare uppgifter. Undervisningsväsendets<br />
uppgifter som sköttes <strong>av</strong> länsstyrelsen överfördes till regionförvaltningsverket och kultur-, idrotts- och<br />
ungdomsväsendets uppgifter överfördes till närings-, trafik- och miljöcentralen.<br />
7.1. Österbottens konstkommission<br />
Avsikten med statens konst- och kulturpolitik är att förutsättningar för kreativitet och kulturella rättigheter genomförs så<br />
att alla som bor i Finland har möjlighet att ta del <strong>av</strong> konst- och kulturtjänster.<br />
Österbottens konstkommission är en <strong>av</strong> landets tretton regionala enheter och verkar i landskapen Södra Österbotten,<br />
Österbotten och Mellersta Österbotten. Enligt utvecklingsplanen för Centralkommissionen för konst har de regionala<br />
konstkommissionerna en central roll i främjandet <strong>av</strong> konst i sina egna verksamhetsområden. De är organ för konsultation<br />
och finansiering inom konst, vilkas metoder bland annat är att bevilja stöd och bidrag, att ge utlåtanden och redogörelser<br />
samt anställa länskonstnärer.<br />
Konstkommissionen har som verksamhetsidé att främja det regionala konst- och kulturlivet, stärka den regionala kulturidentiteten<br />
och föra in kulturen som en del i den allmänna utvecklingen. Konstkommissionens uppgift är också att främja<br />
internationell verksamhet i sitt verksamhetsområde. Konstkommissionens uppgifter finns uppräknade i Statsrådets förordning<br />
från år 2007.<br />
Konstkommissionens verksamhetsområde<br />
19
20<br />
7.2. Närings-, trafik- och miljöcentralen i Södra Österbotten<br />
Närings-, trafik- och miljöcentralerna (ELYcentralerna)<br />
främjar regional utveckling genom<br />
att sörja för statsförvaltningens verkställighets-<br />
och utvecklingsuppgifter.<br />
ELY-centralerna inledde sin verksamhet den 1<br />
januari 2010 och är statsförvaltningens regionala<br />
utvecklings- och servicecentraler. Arbets-<br />
och näringsministeriet har tillsammans med närings-,<br />
trafik- och miljöcentralerna utarbetat ett<br />
strategiskt resultat<strong>av</strong>tal, där man även <strong>av</strong>talar<br />
om centrala målsättningar och åtgärder för övriga<br />
styrande ministeriers del. Undervisnings-<br />
och kulturministeriet har tillsammans med närings-,<br />
trafik- och miljöcentralerna utarbetat<br />
operativa resultat<strong>av</strong>tal för kulturväsendet.<br />
ELY-centralen i Södra Österbotten har tre<br />
ansvarsområden. Ett ansvarsområde för ELYcentralen<br />
är näringar, arbetskraft, kompetens<br />
och kultur, med landskapet Södra Österbotten<br />
som verksamhetsområde. Ansvarsområdena<br />
trafik och miljö omfattar verksamhetsområdet<br />
för Södra Österbotten, Mellersta Österbotten<br />
och Österbotten. ELY-centralens huvudort är<br />
Seinäjoki.<br />
Kulturuppgifterna är nya lagstadgade uppgifter<br />
för ELY-centralerna. ELY-centralernas mål är<br />
att förstärka <strong>samarbetet</strong> inom sektorn för kulturföretagande<br />
och kreativ ekonomi, kulturaktörer<br />
och övriga områdesutvecklare samt nya<br />
former <strong>av</strong> konst- och kulturservice.<br />
Som första kulturåtgärder utarbetade ELYcentralerna<br />
år 2010 en bedömning <strong>av</strong> verksamhetsförutsättningar<br />
och serviceproduktion<br />
för kulturaktörer och kreativ ekonomi. Bedömningen<br />
grundades på statistisk analys enligt<br />
olika huvudpunkter.<br />
ELY-centralernas verksamhetsområden<br />
7.3. Närings-, trafik- och miljöcentralen i Österbotten<br />
Enligt det operativa resultatmålsdokumentet för ELY-centralen i Österbotten (15.3.2010) utvecklas för att öka den regionala<br />
kulturförvaltningens effektivitet <strong>samarbetet</strong> med den regionala konstkommissionen och landskapsförbunden samt<br />
centrala konstinstitutioner i området, på ett sådant sätt som överenskoms regionalt.<br />
I verksamhetsområdet för företagande, sysselsättning och kompetens vid ELY-centralen i Österbotten ingår landskapen<br />
Österbotten och Mellersta Österbotten, med Vasa som huvudort och filial i Karleby. Till ansvarsområdet för biblioteks-,<br />
ungdoms- och idrottsväsendet vid ELY-centralen i Österbotten hör förutom ovan nämnda landskap även Södra Österbotten<br />
och Mellersta Finland.
7.4. Regionförvaltningsverket i Västra och Inre Finland<br />
Regionförvaltningsverkens verksamhetsområden<br />
Regionförvaltningsverken är statliga verk som<br />
inledde sin verksamhet den 1 januari 2010 och<br />
främjar regional likabehandling genom att inom<br />
sitt område sköta om verkställighets-, styrnings-<br />
och tillsynsuppgifter utgående från lagstiftningen.<br />
För att uppnå de allmänna målen för<br />
regionförvaltningsverkens verksamhet och för<br />
att beakta regionernas synpunkter utarbetas<br />
för verken ett gemensamt strategidokument för<br />
planering, styrning och ordnande <strong>av</strong> verksamheten<br />
och för varje verk separata strategiska<br />
resultatmålsdokument. I utarbetandet <strong>av</strong> strategidokumenten<br />
deltar vid behov även landskapsförbunden.<br />
Regionförvaltningsverket i Västra och Inre Finland<br />
verkar i landskapen Birkaland, Mellersta<br />
Finland, Södra Österbotten, Österbotten och<br />
Mellersta Österbotten. Regionförvaltningsverket<br />
har sitt huvudsakliga verksamhetsställe i<br />
Vasa och övriga verksamhetsställen i Jyväskylä<br />
och Tammerfors.<br />
Enligt lagen om regionförvaltningsverken ska<br />
regionförvaltningsverken i ärenden som berör<br />
statens regionförvaltning verka i samarbete<br />
med närings-, trafik- och miljöcentralen i verksamhetsområdet.<br />
I uppgifterna för den finskspråkiga enheten<br />
vid regionförvaltningsverket ingår inte kulturväsendets<br />
ärenden. Regionförvaltningsverket<br />
beställer vid behov utvärderingstjänst gällande<br />
bildningsväsende inklusive kultur från ELYcentralen.<br />
Den svenskspråkiga enheten sköter<br />
biblioteksärenden för de svensk- och tvåspråkiga<br />
kommuners del, där svenska är majoritetens<br />
språk. Dessutom är serviceenheten sakkunnig<br />
i sådana frågor som gäller den svenskspråkiga<br />
befolkningens utbildning, kunnande och biblioteksväsen<br />
och som hör till närings-, trafik- och<br />
miljöcentralernas ansvarsområde.<br />
21
22<br />
8. Landskapens kulturfonder<br />
I samarbetsområdet finns flera finansieringsinstrument för aktörer inom konst och kultur. De viktigaste regionala finansiärerna<br />
är Österbottens konstkommission som beviljar konstnärsstipendier, kulturfonderna som beviljar understöd och<br />
landskapsförbunden som beviljar utvecklingsfinansiering.<br />
Suomen kulttuurirahasto finansierar kultur i landskapen. Suomen kulttuurirahasto är en privat stiftelse som stöder kulturliv<br />
genom att bevilja stipendier till aktörer inom olika kulturområden. Stiftelsen idkar även egen utvecklingsverksamhet<br />
inom kultur. Avsikten med fonden är att värna om och utveckla andlig och ekonomisk kultur i landskapen.<br />
Av Suomen kulttuurirahastos 17 landskapsfonder finns två, dvs. Etelä-Pohjanmaan rahasto och Keski-Pohjanmaan rahasto,<br />
i samarbetsområdet. Södra Österbotten och Österbotten hör till samma fond. I verksamhetsområdet för Södra<br />
Österbottens fond ingår 36 kommuner. En del <strong>av</strong> kommunerna är gemensamma med Mellersta Österbotten. Till Mellersta<br />
Österbottens fond hör 21 kommuner, <strong>av</strong> vilka åtta är belägna i Mellersta Österbotten, åtta i Norra Österbotten och fem i<br />
landskapet Österbotten, vilka sköts tillsammans med Södra Österbottens fond.<br />
Svenska kulturfondens uppgift är att stöda svenskspråkig kultur och utbildning, svenska språket och finlandssvensk<br />
verksamhet i Finland. Stiftelsen för utbildning och kultur på svenska i Finland är Svenska kulturfondens bakgrundsorganisation.<br />
Svenska Kulturfonden har tre landskapsfonder, <strong>av</strong> vilka Österbottens svenska kulturfond verkar i Österbotten,<br />
liksom landskapets egen landskapsfond Svenska Österbottens kulturfond. I Österbotten finns en regionombudsman<br />
gemensam för de båda fonderna. Landskapsfondernas verksamhetsområde innefattar 14 kommuner.
Verksamhetsområden för kulturfonderna i<br />
Södra Österbotten och Mellersta Österbotten.<br />
Verksamhetsområdet för Österbottens svenska<br />
kulturfond och Svenska Österbottens kulturfond.<br />
23
24<br />
9. <strong>Utveckling</strong>sprojekt för<br />
kreativa branscher<br />
I samarbetsområdet pågår för närvarande flera ESF- och ERUF-finansierade projekt med anknytning till utveckling <strong>av</strong><br />
kreativ ekonomi. Programmet KOKO och serviceprojektet Jalostamo, projekten ProArt, Vimma och det svenskspråkiga<br />
Produforum är exempel på sådana projekt som har visat sig vara väldigt nyttiga speciellt för företag inom kreativ ekonomi<br />
som är i initialskedet <strong>av</strong> sin verksamhet. Särskilt kulturaktörer och utvecklare inom dessa områden har önskat en fortsättning<br />
på projekten efter att de har <strong>av</strong>slutats. I området råder en allmän uppfattning om att sådana projekt som inte har<br />
varaktig finansiering lätt blir engångsföreteelser som bringar oordning i servicefältet. Förslaget i statens budget 2012 om<br />
förändringar i finansieringsstrukturerna upplevs utgöra en risk för regional utveckling under de närmaste åren.<br />
En god utvecklingsmöjlighet för regionen har ansetts vara den finansiering för småskaliga kulturprojekt på landsbygden<br />
som har fåtts genom Leader-verksamhetsgrupper, vilket har bidragit till att göra näringsgrenarna på landsbygden mångsidigare.<br />
Här följer en presentation med exempel på några program och utvecklingsprojekt för kultur och den kreativa branschen<br />
som genomförs i landskapen.<br />
9.1. Kohesions- och konkurrenskraftsprogram<br />
Ett viktigt program med anknytning till utvecklingen <strong>av</strong> området för de österbottniska landskapen är det riksomfattande<br />
Kohesions- och konkurrenskraftsprogrammet (KOKO). Kohesions- och konkurrenskraftsprogrammet är ett särskilt program<br />
enligt lagen om regionutvecklingen (1651/2009). Med kohesions- och konkurrenskraftsprogrammet stöds strategiskt<br />
utvecklingsarbete på lokal nivå och <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> aktörer som deltar i regionutvecklingen. Programperioden<br />
för KOKO är åren 2010–2013. I området för de österbottniska landskapen verkar Södra Österbottens insjöområde, Kauhajokiregionen/Sydösterbotten,<br />
Kaustbyregionen, Karlebyregionen, Jakobstadsregionen, Seinäjokiregionen och Vasaregionens<br />
KOKO-program.<br />
Deltagarna i KOKO-programmet tar aktivt del i de nationella nätverkens verksamhet. Avsikten med nätverket för kreativa<br />
branscher inom kulturområdet är att identifiera centrala aktörer i varje område och att sammanföra dessa i samordnade<br />
nätverk och att identifiera centrala styrkor och åtgärder i området. Målet är att utveckla kompetens och handlingssätt<br />
bland aktörer i branschen. Speciellt betonas samarbete <strong>mellan</strong> olika områden och man strävar efter gemensamt innehåll<br />
och gemensamma åtgärder för flera områden, för att uppnå bättre effektivitet i det nationella utvecklingsarbetet med<br />
kreativa branscher.<br />
9.2. Programmet Leader<br />
I samarbetsområdet verkar flera Leader-verksamhetsgrupper: I Södra Österbotten Aisapari, Liiveri, Kuusiokuntien kehittämisyhdistys<br />
och Suupohjan kehittämisyhdistys; i Mellersta Österbotten Pirityiset och Rieska Leader; i Österbotten<br />
Aktion Österbotten och Yhyres.<br />
Leader-verksamhetsgrupperna finansieras med medel från EU:s landsbygdsfond, program för utveckling <strong>av</strong> landsbygden<br />
i Fastlandsfinland. En del <strong>av</strong> finansieringen härstammar från nationella källor. Genom Leader-verksamhetsgrupperna<br />
har man fått finansiering för företagsinvesteringar, utveckling och bland annat för anställningskostnader för de första<br />
arbetstagarna.<br />
9.3. Tjänsten Jalostamo<br />
I samarbetsområdet har man genomfört det regionala serviceprojektet Jalostamo för kreativa branscher, i vilket man<br />
skapar en företagsutvecklingsmodell för kreativa branscher. Projektet är tillsatt <strong>av</strong> arbets- och näringsministeriet och är<br />
ett riksomfattande ESF-finansierat projekt, som koordineras <strong>av</strong> Mellersta Finlands ELY-central. Jalostamo-verksamheten<br />
utförs i samarbete med de regionala ELY-centralerna, jalostamo-experter och regionala företagsutvecklare.
I Jalostamo erbjuds rådgivning till företag i kreativa branscher och till privatpersoner, föreningar och samfund som planerar<br />
att grunda ett företag i kreativa branscher. Det centrala målet för projektet är att hjälpa företag, företagare och<br />
blivande företagare i kreativa branscher till en bättre och mera lönsam affärsverksamhet. Jalostamo erbjuder företagen<br />
hjälp och råd med bland annat planering <strong>av</strong> affärsverksamhet, produktutveckling, internationalisering, finansiering och<br />
nätverkande. Frami Oy i Seinäjoki har utvecklat den förnyade genomförandemodellen för Jalostamo-kliniktjänster. Företagare<br />
i kreativa branscher har upplevt det som ett bakslag att det i fortsättningen inte längre är möjligt att använda<br />
Jalostamo-tjänster.<br />
9.4. Projektet ProArt<br />
I projektet ProArt, som administreras <strong>av</strong> Södra Österbottens förbund och finansieras <strong>av</strong> ELY-centralen i Södra Österbotten<br />
och <strong>av</strong> enskilda deltagare genomfördes internationell företagarträning i kulturbranschen för sydösterbottniska<br />
aktörer inom kulturbranschen. Deltagarna utarbetade en affärsplan för start och utveckling <strong>av</strong> företagsverksamhet.<br />
Dessutom ordnades temaseminarier, forum, workshoppar och studieresor för aktörer i kulturbranschen. De produkter<br />
och/eller produktionshelheter som alstrades under tiden för projektet testades och demonstrationsmaterial planerades.<br />
Verksamhetsmålet var att öka kulturaktörernas erkännande och nätverkande bland såväl inhemska som utländska organisationer<br />
och köpare. Projektet finansieras <strong>av</strong> Europeiska socialfonden, ELY-centralen, undervisnings- och kulturministeriet<br />
och Södra Österbottens förbund samt privata aktörer.<br />
9.5. Projektet Produforum<br />
Produforum är ett betydande regionalt och riksomfattande finlandssvenskt utvecklingsprojekt för kreativa branscher och<br />
utgör ett nätverk för yrkesutövande konstnärer i konst- och kulturbranschen. Produforum genomförs delvis som en riksomfattande<br />
helhet, i projektet Produforum Riks, och delvis som regionala projekt, i Produforum Österbotten, Produforum<br />
Nyland och Produforum Åland. Produforum erbjuder genom tilläggsutbildning och kompetenshöjande åtgärder yrkesutövande<br />
konstnärer bättre möjligheter till utkomst i sin egen bransch. Produforum bedriver projektbetonad verksamhet<br />
med konkreta experiment och försök. Avsikten är att skapa nya samarbeten i och utanför konstform och region och även<br />
nationellt och internationellt. Den sociala aspekten i konst och kultur framkommer i <strong>samarbetet</strong> med näringsliv, kommun,<br />
stad, studier och skola. Projektet Produforum finansieras <strong>av</strong> Europeiska socialfonden, ELY-centralen, undervisningsministeriet,<br />
kommunerna och privata aktörer.<br />
9.6. Projektet Vimma<br />
Mellersta Österbottens förbund genomför kommunikations- och marknadsföringsprojektet Vimma, som ingår i Norra<br />
Finlands program. Projektet Vimma genomför landskapets kommunikations- och marknadsföringsstrategi. Projektåtgärderna<br />
syftar till att öka landskapets kändhet, attraktionskraft och livskraft. Inom ramen för projektet har man utarbetat<br />
en kultur- och turismportal för landskapet och främjat kulturverksamheten i regionen. Projektet har vidareutvecklat bland<br />
annat kulturevenemangstidningen Jatulit.<br />
25
26<br />
10. Regionala utvecklare<br />
<strong>av</strong> företagsverksamhet i<br />
kreativa branscher<br />
Viktiga regionala utvecklare och rådgivare för företagsverksamhet i kreativa branscher är bland annat näringscentraler,<br />
utvecklingsbolag, handelskammare, nyföretagscentrum, Frami Oy och Sella. Den riksomfattande servicepunkten Kompassi<br />
för kreativa branscher erbjuder rådgivningstjänster på webben.<br />
Enligt arbets- och näringsministeriets initiativ borde i varje ekonomisk region i Finland utarbetas ett <strong>av</strong>tal om offentliga företagstjänster,<br />
vilket innefattar hur och i vilken utsträckning tjänster för såväl företag i initialskedet som befintliga företag<br />
ska ordnas i de ekonomiska regionerna. Avsikten med <strong>av</strong>talet är i sista hand att öka kundcentreringen i serviceprocessen,<br />
så att överlappande verksamhet bland offentliga serviceaktörer och därigenom onödiga besök för kunderna ska<br />
minska. Sådana här <strong>av</strong>tal är under arbete i många ekonomiska regioner.<br />
I de österbottniska landskapen verkar ett flertal regionala utvecklingsbolag: Karlebynejdens <strong>Utveckling</strong> Ab KOSEK,<br />
Mellersta Österbottens yrkeshögskola Centria, Jakobstadsregionens näringscentral Concordia Ab, Seinäjoen seudun<br />
elinkeinokeskus SEEK (Seinäjoen kaupungin liikelaitos), Suupohjan elinkeinotoimen kuntayhtymä SEK, Järvi-Pohjanmaan<br />
Yrityspalvelut JPYP, Vasaregionens <strong>Utveckling</strong> Ab VASEK och Ab Företagshuset Dynamo i Sydösterbotten. <strong>Utveckling</strong>sbolagens<br />
uppgifter varierar i de olika regionerna, men i allmänhet svarar de för samordning <strong>av</strong> näringsstrategier<br />
i regionen, företagsrådgivning, utveckling i olika branscher och marknadsföring <strong>av</strong> regionen. Dessutom stöder enskilda<br />
kommuner också kreativa branscher i sin utveckling <strong>av</strong> näringsgrenar.<br />
KOSEK:s uppgift är att erbjuda företagsrådgivning till alla företag i regionen i företagets alla skeden, oberoende <strong>av</strong><br />
bransch. I utvecklingen <strong>av</strong> kreativa branscher har utveckling <strong>av</strong> affärskunnande och att hitta nya marknader lyfts fram<br />
som viktigaste teman.<br />
Näringscentralen Concordias uppgift är att erbjuda regionens företag och kommuner tjänster, inspirera till företagande<br />
och hjälpa nya företagare i verksamhetens initialskede. Regioncentrumprogrammet och KOKO-programmet har aktivt<br />
påverkat utvecklingen <strong>av</strong> kreativa branscher i regionen och den innovativa verksamheten på Juthbacka kulturcentrum,<br />
som t.ex. genom projekten Creator och Produforum.<br />
Den grundläggande uppgiften för SEEK är att tillsammans med nätverksparter skapa förutsättningar för företag i initial-,<br />
utvecklings- och expanderingsfas att uppnå bestående konkurrensfördelar nationellt och internationellt. För närvarande<br />
pågår utvecklingsprojektet Johde 2010–2013, för ledarskapskunnande i evenemangsproduktion. Projektet för ledarskapskunnande<br />
i kreativa branscher erbjuder coachning och handledning ur synvinkeln för ledarskap i evenemangsproduktion.<br />
Samarbetspart är Sibelius-Akademins enhet i Seinäjoki.<br />
VASEK:s huvuduppgifter är näringslivs- oh företagsrådgivning, regionala utvecklingsprojekt och marknadsföring <strong>av</strong> regionen.<br />
Bolaget verkar i nära samarbete med kommunerna, näringslivet och utbildning och forskning och samlar olika<br />
aktörer till gemensam diskussion och verksamhet för främjande <strong>av</strong> regionens konkurrenskraft. Inom ramarna för KOKO<br />
främjas nätverksbildning i mediebranschen genom temaseminarier och utbildningsevenemang. En <strong>av</strong> de centrala sektorerna<br />
för Jalostamos sparrning är musikbranschen.<br />
I samarbetsområdet finns två handelskammare: Södra Österbottens handelskammare med kontor i Seinäjoki och Österbottens<br />
handelskammare med kontor i Karleby, Jakobstad och Vasa. Andelen företag i kreativa branscher ökar kontinuerligt<br />
på handelskamrarnas område. Handelskamrarna stärker företagens framgång och konkurrenskraft på regional,<br />
nationell och internationell nivå.<br />
I samarbetsområdet finns fyra nyföretagscentrum. Dessa är belägna i Seinäjoki, Vasa, Jakobstad och Karleby. Nyföretagscentrumen<br />
ger information och råd om start och utveckling <strong>av</strong> verksamheten till personer som planerar eller nyligen<br />
har inlett företagsverksamhet. Nyföretagscentrumen ger service bland annat i form <strong>av</strong> utvärdering <strong>av</strong> affärsidé, utarbetande<br />
<strong>av</strong> affärsplan, förfaranden vid grundande <strong>av</strong> företag, rådgivning med anknytning till finansiering, beskattning och<br />
företagets och företagarens försäkringsärenden.<br />
Frami Oy är ett regionutvecklingsbolag som utvecklar Seinäjokiregionen genom att erbjuda lokal- och utvecklingsservice.<br />
Arbetslokaler och olika träffar för kreativa branscher erbjuds på Rytmikorjaamo, vars lokaler är renoverade i en<br />
gammal postbilsdepå. En <strong>av</strong> landets populäraste rockklubbar har blivit centrum för rytmmusikevenemang, utbildningar,
Inredningscentret Sella i Jurva i Kurikka kommun är en viktig regional utvecklare <strong>av</strong> företagsamhet inom de kreativa branscherna.<br />
forskning och företag i kreativa branscher. Redskap för utvecklingen är bl.a. KOKO- och OSKE-programmen samt utvecklingsprojekt<br />
som finansieras <strong>av</strong> ett flertal offentliga och privata aktörer. KOKO i Seinäjoki stadsregion fokuserar bl.a.<br />
på att stärka kunnande och företagsverksamhet i upplevelseproduktion. Inom verksamheten vidareutvecklas kreativa<br />
branscher med hjälp <strong>av</strong> olika åtgärder.<br />
Sella (tidigare KOY Pohjanmaan Nikkarikeskus) är ett promotions- och utvecklingscentrum för österbottnisk living business-industri.<br />
Österbottniska aktörer inom möbel- och boendeindustri, hantverkarprodukter och produkter från kulturproduktionsbranschen<br />
har sammanställts till färdiga och varierande inredningsförsäljningsutställningar, som har visats<br />
såväl i Sellas egna lokaler som vid olika regionala evenemang. I Sellas gallerilokaler har många amatörkonstnärers verk<br />
ställts ut. I auditoriet och aulan har man ordnat olika tema- och kulturkvällar, fester och andra evenemang.<br />
Aktörer i kreativa branscher guidas i djungeln <strong>av</strong> rådgivningstjänster <strong>av</strong> den riksomfattande servicepunkten för kreativa<br />
branscher – Kompassi. Kompassi är en webbplats där man har sammanställt offentliga rådgivnings-, stöd- och utvecklingstjänster<br />
som erbjuds kreativa branscher. Tjänsterna presenteras på webbplatsen riksomfattande och enligt tema.<br />
Kompassi betjänar alla yrkesmänniskor i den kreativa branschen: företag och föreningar, blivande företagare, frilansare<br />
och konstnärer. Samtidigt fungerar tjänsten som en nätverksbildande databank för branschutvecklare, eftersom den<br />
presenterar kontaktinformation till övriga riksomfattande och regionala serviceproducenter.<br />
Bilaga 7 presenterar webbadresser där man hittar ytterligare information om utvecklingsbolagen.<br />
27
28<br />
11. Regional utbildnings- och<br />
forskningsverksamhet<br />
I området för landskapen Södra Österbotten, Mellersta Österbotten och Österbotten finns ett mångsidigt utbud <strong>av</strong> utbildning<br />
på olika nivåer i kulturbranschen: grundutbildning som leder till examen, tilläggsutbildning och kompletterande utbildning och<br />
forskning och utvecklingsverksamhet på universitetsnivå. Alla läroanstalter har enligt lag skyldighet att samarbeta med regionens<br />
närings- och arbetsliv. Läroanstalterna är år 2011 på många sätt integrerade med det omgivande samhället i regionen.<br />
Undervisnings- och kulturministeriets arbetsgrupps förslag om minskning <strong>av</strong> antalet nya studieplatser inom yrkesutbildning<br />
ses som ett hårt slag mot regionen. Enligt förslaget faller i området för Södra Österbotten, Mellersta Österbotten och Österbotten<br />
fram till år 2016 totalt 600 studieplatser bort, var<strong>av</strong> den största delen är inom kulturbranschen.<br />
För Vasa universitets del är kopplingarna till kultur och kreativ ekonomi mångahanda och innefattar bland annat språk, forsknings-<br />
och utbildningsverksamhet i anslutning till litteratur och kultur (filosofiska fakulteten, språk och kommunikation), forskning<br />
i anslutning till ledning <strong>av</strong> offentliga organisationer (filosofiska fakulteten, förvaltningsvetenskaper) och handelsvetenskapliga<br />
fakulteten, inklusive affärsprocesser i företag och forsknings- och utbildningsverksamhet i den kreativa branschen. I<br />
enheten för ledarskap har pågått bland annat Finlands Akademis forskningsprojekt Konst, estetik och ekonomi, där konst- och<br />
kulturbranschen har granskats ur perspektivet för ledarskapsforskning och affärspotential.<br />
Vasa universitet och Aalto-universitetet har ett gemensamt fristående institut Muova, som genomför forsknings- och utvecklingsprojekt<br />
i anslutning till formgivning i nära samarbete med näringslivet i regionen. <strong>Utveckling</strong> <strong>av</strong> nya produkter och tjänster<br />
sker också i samarbete med Designhögskolan i Umeå.<br />
Åbo Akademi i Vasa har mångsidig utbildning med ett flertal beröringspunkter i kultur och kreativ ekonomi. Pedagogiska<br />
fakulteten ansvarar för utbildningen <strong>av</strong> svenskspråkiga lärare i Finland. I Vasa finns ett slöjdpedagogiskt resurscenter, som<br />
verkar på regional, nationell och nordisk nivå och som har många aktiva forskarstudenter. Bildkonstens didaktik ingår i enheten<br />
språk- och kulturvetenskapernas didaktik, med delområdena visuell kommunikation och de visuella konsterna. Dramapedagogik<br />
är ett estetiskt ämne som utgår från konstformen teater. I musikens didaktik kombineras praktiskt musikutövande med<br />
musikpedagogiska perspektiv, där tvärvetenskaplig forskning har stor betydelse. I modersmålets didaktik ingår flera områden,<br />
bland annat litteraturpedagogik, estetiska läroprocesser, estetiska medier, utvärdering och multimodalt lärande.<br />
Vasa Campus vid Hanken Svenska Handelshögskolan erbjuder företagstjänster. Partnerprogrammet erbjuder möjligheter till<br />
långsiktigt samarbete och växelverkan <strong>mellan</strong> företag och högskolan, för att stärka och utveckla kontakter med näringslivet.<br />
Levón-institutets verksamhetsområde omfattar affärskunnande, ledarskap, företagande, kulturell mångfald och utveckling <strong>av</strong><br />
regioner. Levón-institutet samarbetar med forskare från regionvetenskapliga institutionen vid Vasa universitet. Inom landsbygdsforskning<br />
har man fokuserat på nya servicebehov på landsbygden och på utveckling <strong>av</strong> samarbete <strong>mellan</strong> den offentliga,<br />
privata och tredje sektorn.<br />
Yrkeshögskolan Novia erbjuder utbildning inom kulturbranschen. Vid enheten i Nykarleby kan man utbilda sig till bildkonstnär,<br />
formgivare och medianom inom fotografering. Vid yrkeshögskolans enhet i Jakobstad utbildas musiker och musikpedagoger<br />
och vid enheten i Vasa utbildas dramainstruktörer. Internationalism står i fokus i utbildningen och Novia har livskraftiga forsknings-<br />
och utvecklingsenheter.<br />
Man saknar gemensamma<br />
forsknings- och utvecklingsprojekt.<br />
Universitets- och högskoleenheterna i Vasa, dvs. Vasa universitet, Åbo Akademi<br />
i Vasa, Svenska handelshögskolan, Vasa yrkeshögskola, Yrkeshögskolan<br />
Novia, Helsingfors universitets juridiska utbildning i Vasa och Konstindustriella<br />
högskolan Västra Finlands designcentrum Muova bildar tillsammans<br />
ett samarbetsnätverk, som kallas Vasa högskolekonsortium. Syftet med<br />
konsortie<strong>av</strong>talet är bredda högskolornas verksamhet och utbildning bland<br />
annat genom att utöka samverkan <strong>mellan</strong> forskare, lärare och elever vid olika<br />
enheter.<br />
Seinäjoki universitetscentrum utgör ett multivetenskapligt samfund <strong>av</strong> cirka 90 experter, till vilket hör Tammerfors, Helsingfors<br />
och Vasa universitet, Sibelius-Akademin och Tammerfors tekniska universitet. I <strong>samarbetet</strong> deltar dessutom Åbo universitet,<br />
Seinäjoki yrkeshögskola, utvecklingsorganisationer i regionen och ett stort antal företag, vilka tillsammans bildar nätverket<br />
Epanet. I regionen verkar tre Epanet-professorer inom kulturbranschen. Områdena är forskning och innovation inom lätt musik,<br />
arkitekturforskning och regionhistoria.
Enheten för kultur vid Seinäjoki yrkeshögskola utgörs <strong>av</strong> utbildningsprogram för biblioteks- och datatjänst, konservering,<br />
kulturproduktion och formgivning. För närvarande pågår också efterfrågad vuxenutbildning inom biblioteks- och datatjänst,<br />
konservering och kulturproduktion. Vid enheten bedrivs dessutom livlig forsknings-, utvecklings- och innovationsverksamhet<br />
(FUI) inom kulturbranschen. I samband med FUI-verksamheten finns också en <strong>av</strong>giftsbelagd serviceverksamhet. I n<strong>av</strong>et för<br />
FUI-verksamheten står de inom kultur och upplevelseproduktion i samarbete med universitetscentrumet prioriterade områdena<br />
forskning och utveckling <strong>av</strong> evenemangsproduktion, möjligheter med sociala medier, användarundersökning, utmaningar<br />
i kundkontakter inom formgivning och marknadsföring och utveckling <strong>av</strong> traditionellt byggande.<br />
Utbildningscentralen SEDU:s utbildning inom kultur erbjuder grundexamen inom hantverk och konstindustri samt ett utbildningsprogram<br />
för produktplanering och produkttillverkning och ett utbildningsprogram för miljöplanering och miljöbyggande.<br />
Dessutom erbjuds utbildning inom kultur i form <strong>av</strong> grundexamen i visuell framställning, i vilken ingår utbildningsprogrammet<br />
för grafisk planering. Det är möjligt att studera med företagarinriktning t.ex. i ett andelslag som grundas <strong>av</strong> studerande redan<br />
under studietiden och med fortsättning som andelslagsföretagare ett år efter studierna. Alternativt eller till en början kan den<br />
studerande också verka som internationell UF-företagare (ungt företagande) i ett års tid. Studerande kan också med hjälp <strong>av</strong><br />
projektnätverket TOY genomgå läro<strong>av</strong>talsutbildning för företagare.<br />
Sibelius-Akademins enhet i Seinäjoki anordnar vuxenutbildning inom musik som kompletterande utbildning på universitetsnivå<br />
och en 2-årig examensinriktad magisterutbildning i populär- och folkmusik. Vid enheten verkar en forskningsprofessor i rytmmusik<br />
med sina forskargrupper. I enhetens verksamhet ingår också konstnärlig verksamhet med konserter och evenemang. Vid<br />
enheten i Seinäjoki genomförs även omfattande utvecklingsprojekt inom musik.<br />
Helsingfors universitets Ruralia-institut i Seinäjoki utför multivetenskaplig forskning <strong>av</strong> landsbygd. Ruralia-institutets verksamhet<br />
fokuserar på regional och nationell forskning. Ruralia-institutet har ett nationellt och internationellt samarbetsnätverk för<br />
forskning och partnerskap för forskarutbildning.<br />
Karleby universitetscenter Chydenius verkar tillsammans med Jyväskylä, Uleåborg och Vasa universitet som ett i operativt hänseende<br />
gemensamt universitetscenter i Karleby. Utbildnings- och forskningsarbete bedrivs och utvecklas särskilt inom dessa<br />
universitets specialkompetensområden: pedagogik, datateknik, samhälls- och regionalvetenskaper, handelsvetenskaper och<br />
naturvetenskaper. Universitetet idkar nära samarbete även med Mellersta Österbottens yrkeshögskola och med regionens<br />
näringsliv.<br />
Vid Mellersta Österbottens yrkeshögskola finns en enhet för kultur och välfärd, där man utbildar bland annat musikpedagoger<br />
och dramainstruktörer. Enheten för kultur och välfärd är en mångsidig högskolegemenskap som under utbildningen möjliggör<br />
utveckling <strong>av</strong> kunskaper i mångprofessionellt samarbete. Branschmångfalden märks i <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> utbildningarna<br />
inom sociala sektorn, vårdarbete, musik och interaktiv teater. Enheten för kultur och välfärd har omfattande och mångsidiga<br />
kontakter till regionens välfärds- och kulturaktörer. I yrkeshögskolan fokuserar man på internationalism och företagande. Yrkeshögskolan<br />
har två gånger utsetts till toppenhet för regional utveckling.<br />
Mellersta Österbottens vuxeninstitut anordnar utbildning i audiovisuell kommunikation, med inriktning på innehållsproduktion,<br />
dokumentering, lagring, informationsdistribution och webbtjänster. Läroanstalten deltar ofta i dokumentering och lagring <strong>av</strong><br />
kulturevenemang i regionen.<br />
Mellersta Österbottens konservatorium anordnar grundläggande konstundervisning i musik enligt fördjupad lärokurs och yrkesutbildning<br />
på andra stadiet. I studierna kan man välja <strong>mellan</strong> inriktningarna klassisk musik, pop-jazzmusik och folkmusik.<br />
Dessutom är läroanstalterna inom fri bildning betydande producenter <strong>av</strong> kulturtjänster i samarbetsområdet. Medborgarinstituten<br />
erbjuder bland annat öppen undervisning inom kulturbranschen samt grundläggande konstundervisning för<br />
barn, unga och vuxna.<br />
29
30<br />
12. Personresurser i<br />
regionalt samarbete<br />
Resurser, och speciellt personresurser, är en bristvara i alla utvecklingsorganisationer för kultur i regionen. Det största hindret<br />
i <strong>samarbetet</strong> och utvecklingsarbetet inom kultur upplevs vara just bristen på personalresurser.<br />
Vid Södra Österbottens förbund sköts kulturuppgifter <strong>av</strong> kulturchefen, utvecklingsplaneraren, byråsekreteraren och projektanställda.<br />
Den fast anställda personalen sköter andra uppgifter vid sidan <strong>av</strong> kulturuppgifterna.<br />
Vid Mellersta Österbottens förbund finns inte särskilda personresurser för kulturuppgifter, utan kontaktchefen sköter om<br />
uppgifter med anknytning till kultur vid sidan <strong>av</strong> sina övriga uppgifter och genom projektledning. Mellersta Österbottens kulturförbund<br />
har för närvarande ingen ordinarie personal. Förbundet utreder en förstärkning <strong>av</strong> resurserna.<br />
Vid Österbottens förbund sköts kulturuppgifterna <strong>av</strong> kulturchefen och projektanställda. Vid enheten <strong>KulturÖsterbotten</strong> vid<br />
Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur sköts kulturärenden <strong>av</strong> kulturchefen, informationssekreteraren och<br />
projektanställda. Söfuk är delägare i Förlags Ab Scriptum. Förlaget har en anställd och publicerar 7–10 böcker om året.<br />
ELY-centralen i Österbotten har reserverat 0,2 årsverke för skötsel <strong>av</strong> kulturärenden. ELY-centralen i Österbotten har i sin personal<br />
utnämnt en ansvarsperson, som verkar som kontaktperson i kulturärenden. ELY-centralen i Södra Österbotten har också<br />
reserverat 0,2 årsverke för kulturärenden. Vid både ELY-centralen i Södra Österbotten och ELY-centralen i Österbotten sköter<br />
ansvarspersonerna också andra uppgifter vid sidan <strong>av</strong> kulturärenden.<br />
Österbottens konstkommission har i ordinarie tjänsteförhållande en generalsekreterare och en <strong>av</strong>delningssekreterare, vilka är<br />
anställda vid Centralkommissionen för konst. För planeringen <strong>av</strong> verksamhetens innehåll svarar konstkommissionen, som är en<br />
expertgrupp bestående <strong>av</strong> förtroendepersoner som representerar olika konstgrenar. Konstkommissionen har åtta medlemmar,<br />
ordförande och vice ordförande. Åren 2010–2011 finns fyra länskonstnärer i konstkommissionen – i arkitektur, visuell konst,<br />
kulturproduktion och danskonst – vilka är anställda <strong>av</strong> den regionala konstkommissionen. Just nu kan man vid konstkommissionen<br />
ansöka om en tidsbunden befattning som länskonstnär för skötsel <strong>av</strong> internationella ärenden.<br />
Personalresurserna inom kulturens utvecklingsorganisationer är knappa, men i utvecklingsarbetet får man ett brett stöd <strong>av</strong><br />
regionala aktörer. På bilden ses deltagare i en framtidsverkstad kring kreativa branscher i Södra Österbotten.
13. Syn på kultur och utveckling<br />
<strong>av</strong> kultursamarbete bland<br />
<strong>kulturutvecklare</strong> och<br />
myndigheter i regionen<br />
Till <strong>kulturutvecklare</strong> och myndigheter i samarbetsområdet sändes 9–27.5.2011 en e-postenkät om utveckling <strong>av</strong> kultursamarbete<br />
(bilaga 3). I enkäten användes programmet Lyyti som administreras <strong>av</strong> Österbottens förbund. Programmet innehöll<br />
både alternativfrågor och öppna frågor. Totalt inkom 35 svar: från Södra<br />
Österbotten 19, från Mellersta Österbotten 4 och från Österbotten 12 (6<br />
finskspråkiga och 6 svenskspråkiga). På enkäten svarade fyra representanter<br />
för landskapsförbund, fyra representanter för konstkommissionen,<br />
en representant för ELY-central, sex näringslivsutvecklare, tio representanter<br />
för läroanstalter, en representant för en forskningsanstalt och en<br />
representant för ett utvecklingsbolag. Ett problem utgjordes <strong>av</strong> det låga<br />
antalet deltagare i Mellersta Österbotten. Man har försökt korrigera situationen<br />
genom direkta kontakter till kulturaktörer i regionen.<br />
Av svaren framkom mycket information om kulturarbetet och dess utmaningar,<br />
om samarbete och samarbetsparter i anknytning till arbetet bland <strong>kulturutvecklare</strong> och myndigheter i regionen. Samtliga<br />
deltagare betonade vikten <strong>av</strong> samarbete och brådskande organiseringsbehov. Egentliga samarbetsmodeller presenterades<br />
däremot inte i någon större utsträckning.<br />
13.1. Centrala åtgärder för utveckling <strong>av</strong> konst,<br />
kultur och kreativa branscher<br />
Enligt landskapsförbunden är centrala åtgärder kulturstrategi- och programarbete, påskyndande <strong>av</strong> kommunernas kulturstrategier,<br />
uppdatering <strong>av</strong> evenemangskalendrar och kulturportaler, finansierings- och informationstjänster och olika<br />
projekt. Enligt ELY-centralen är centrala åtgärder ESF-finansiering för projekt och sysselsättning <strong>av</strong> bl.a. unga konstnärer.<br />
Enligt konstkommissionen är projekt och produktioner inom olika konstarter centrala. Enligt handelskammaren och<br />
näringsväsendet är centrala utvecklingsåtgärder utveckling <strong>av</strong> affärskunnande och internationaliserings- och nätverkskunnande.<br />
För läroanstalter och högskolor är projekt, utbildning och forskningsverksamhet centrala uppgifter inom<br />
utveckling <strong>av</strong> kultur.<br />
13.2. Samarbetsparter i främjande <strong>av</strong> konst och kultur<br />
Alla deltagare betonade vikten<br />
<strong>av</strong> samarbete och brådskande<br />
organiseringsbehov.<br />
Mellan landskapsförbunden har redan tidigare bedrivits samarbete, dock i liten utsträckning på grund <strong>av</strong> bristande<br />
resurser. Ett ökat samarbete och utveckling <strong>av</strong> nya samarbetsformer på bred front upplevs vara viktigt speciellt på grund <strong>av</strong><br />
förvaltningsreformen.<br />
Enligt enkäten samarbetar landskapsförbunden främst med kulturväsendet, kulturinstitutioner och högskolor i sina regioner.<br />
Ökat samarbete med ELY-centralen, handelskammaren och den regionala näringscentralen vittnar om att kreativa branscher<br />
och kultur närmar sig näringslivet. På regional nivå samarbetar förbunden i någon mån sinse<strong>mellan</strong>. Samarbetsparter på<br />
nationell nivå är undervisnings- och kulturministeriet, arbets- och näringsministeriet, social- och hälsovårdsministeriet, kommunförbundet,<br />
Centralkommissionen för konst och regionala konstkommissioner.<br />
Konstkommissionens närmaste samarbetsparter är konstnärer, konstorganisationer, konstinstitutioner, konstaktörer i tredje<br />
sektorn, läroanstalter, utvecklingsbolag och företag.Konstkommissionens regionala samarbetsparter är ELY-centraler, universitet,<br />
högskolor och landskapsförbunden. Bland de regionala konstkommissionerna har inte i någon större utsträckning<br />
förekommit specialisering. Konstkommissionens riksomfattande samarbetsparter är Centralkommissionen för konst, undervisnings-<br />
och kulturministeriet, arbets- och näringsministeriet och kommunförbundet.<br />
31
32<br />
13.3. Behov <strong>av</strong> förstärkt samarbete<br />
Av de som svarade på enkäten skulle 83 procent i första hand stärka <strong>samarbetet</strong> inom det egna landskapet och 57 procent<br />
ansåg att <strong>samarbetet</strong> borde stärkas också <strong>mellan</strong> landskapen. En konkret utveckling <strong>av</strong> kultur<strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong><br />
landskapen kunde ökas till exempel genom kultursamarbete <strong>mellan</strong> Seinäjoki och Vasa. Det anses vara nödvändigt att<br />
öka <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> kommunerna, eftersom det tidigare intensiva <strong>samarbetet</strong> har minskat i takt med att resurserna<br />
har minskat. Man vill även öka <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> den finsk- och svenskspråkiga befolkningen. En ökning önskas även<br />
beträffande tväradministrativ verksamhet. Man önskar gemensamma evenemang för kollegor, yrkesmässiga utövare,<br />
hobbyutövare och förtroendepersoner inom konst.<br />
Barnkulturnätverket BARK bedriver verksamhet på lokal och regional nivå och på två språk.<br />
13.4. Fördelar med och hinder för kultursamarbete<br />
13.4.1. Fördelar med samarbete<br />
Ökade resurser och effektiviserad verksamhet<br />
Den största fördelen med kultursamarbete enligt intervjuer och enkätsvar upplevs vara ökade ekonomiska resurser och<br />
personalresurser. Man upplever att man genom samarbete får mera och bättre resultat. Resultatet är en möjlighet att höja<br />
nivån på regional konstverksamhet och öka tillgången till konst. Med hjälp <strong>av</strong> ökade resurser skulle man i högre grad kunna<br />
informera, skapa arbetsmöjligheter för konstnärer och satsa på yrkesmässigt stöd <strong>av</strong> arbetet. I verksamheten kunde man använda<br />
gemensamma lokaler, personal och arrangera samservice.
Innehållsmässigt upplevs det vara viktigt att utnyttja andras kunnande och expertis och ömsesidiga läroprocesser. Av yrkespersoner<br />
får man ny kunskap, nya idéer och influenser. Synvinkeln vidgas och förståelsen ökar och helhetsbilden <strong>av</strong><br />
kulturläget förbättras i hela regionen. Med hjälp <strong>av</strong> samarbete kan man <strong>av</strong>lägsna överlappningar och okunskap om andras<br />
verksamhet. Samarbete har upplevts skingra fördomar <strong>mellan</strong> förvaltningens ”system” och konstvärlden. Kulturella<br />
skiljemurar raseras.<br />
Nätverksbildning<br />
Också uppkomsten <strong>av</strong> nätverk och spridning och cirkulering <strong>av</strong> god praxis via nätverken upplevs som viktigt. I regionen<br />
finns ett flertal nationella och internationella nätverk som borde utnyttjas <strong>av</strong> en större grupp aktörer. Kohesions-<br />
och konkurrenskraftsprogrammet KOKO:s nätverk för kreativa branscher är exempel på ett sådant regionöverskridande<br />
verksamhetsforum. Nätverket stöder det regionala arbetet som utförs <strong>av</strong> regionutvecklare och representanter för<br />
näringslivet och den strategiska utvecklingen <strong>av</strong> kreativa branscher samt nätverksbildning <strong>mellan</strong> kreativa branscher och<br />
andra branscher. Användningen <strong>av</strong> nätverket borde effektiviseras.<br />
13.4.2. Hinder för samarbete<br />
Brist på resurser<br />
Det största hindret för samarbete upplevs enligt aktörerna vara brist på resurser. Särskilt personalbrist utgör ett problem,<br />
vilket upplevs vara ett hinder för att uppgifterna ska kunna skötas på bästa möjliga sätt. Det finns för litet heltidsanställd<br />
personal i organisationerna. I kommunerna har man minskat antalet kultursekreterartjänster och i många kommuner och<br />
organisationer har tjänsterna omstrukturerats till kombinerade tjänster. Man upplever att resurserna fördelas ojämnt<br />
<strong>mellan</strong> olika aktörer. I Mellersta Österbotten upplevs en utmaning vara de långa <strong>av</strong>stånden inom landskapet. En annan<br />
utmaning är kommunikationen <strong>mellan</strong> kommuner och aktörer. Regionen har en ökande befolkningsmängd. Det finns<br />
emellertid även positiva inställningar till resursfrågan, som t.ex. ”Att en del för mycket fastnar vid onödiga hinder i stället<br />
för att mer öppet tänka kreativt ifråga om ekonomin. Det finns många goda exempel pä hur man har lyckats”.<br />
Grad <strong>av</strong> engagemang och fördomar<br />
Samarbetet sker framför allt medan projekten pågår, i övrigt är det märkbart mindre. Man känner behov <strong>av</strong> att samtliga<br />
parter engagerar sig i <strong>samarbetet</strong>. Det upplevs att bristen på engagemang kan bero på att det inte ges tillräcklig<br />
information om fördelarna med <strong>samarbetet</strong>. Det förekommer oro om huruvida alla parter verkligen gör sitt bästa för ett<br />
eventuellt samarbete. Frågor uppkommer också om vem som ska koordinera <strong>samarbetet</strong>. Samarbete och ledaransvar<br />
kräver arbete, tid, energi och pengar.<br />
På fältet finns fortfarande fördomar och förlegade och negativa attityder.<br />
Mellan aktörerna förekommer revirtänkande och tävling, vilket framkommer<br />
alltid då det handlar om att få finansiering. Man erkänner allmänt att<br />
det förekommer <strong>av</strong>undsjuka <strong>mellan</strong> olika aktörer. Man inser inte till fullo<br />
synergifördelarna med <strong>samarbetet</strong>. Det tar en viss tid för en ny samarbetsmodell<br />
att komma i gång. Det behövs planering och arbete för att<br />
sätta igång och utveckla samarbete. Gemensamma ärenden och mål ökar<br />
i allmänhet intresset att delta och samarbeta.<br />
13.5. Internationellt samarbete<br />
Samtliga parters engagemang i<br />
<strong>samarbetet</strong> behövs.<br />
Samarbetet utgörs i praktiken närmast <strong>av</strong> kulturutbyte, kulturevenemang, projektverksamhet och personalutbyte. På kommunnivå<br />
sker <strong>samarbetet</strong> i huvudsak som vänkommunverksamhet. Samarbete med anknytning till företagsverksamhet förekommer<br />
i mindre utsträckning. På landskapsnivå utvecklas närmast nordiskt samarbete med Mittnordenkommittén, Bottenviksbågen<br />
och Kvarkenrådet. I Östersjöområdet bedrivs mera långsiktigt samarbete med delstaten Schleswig-Holstein. Dessutom ingår<br />
landskapen i Österbotten i flera europeiska organisationer, som t.ex. Assembly of European Regions (= Europeiska regionförsamlingen,<br />
AER). Södra Österbottens, Österbottens, Mellersta Finlands och Satakuntas förbund upprätthåller i Bryssel ett gemensamt<br />
Europakontor, som är den viktigaste utposten för intressebevakning i EU. Mellersta Österbotten hör till EU-kontoret<br />
för Norra Finland. Yrkeshögskolorna och universiteten har världsomspännande internationell verksamhet. <strong>Utveckling</strong>en <strong>av</strong><br />
internationellt samarbete är inte organiserat i nätverk i regionen.<br />
33
34<br />
13.5.1. Fördelar med och hinder för internationellt samarbete<br />
En fördel med samarbete upplevs vara möjligheten att få nya idéer, synvinklar och dimensioner i sitt eget arbete, men också<br />
möjligheten att göra konst och kultur från den egna regionen internationellt känd. Genom samarbete kan man utnyttja de internationella<br />
kontakterna bättre i regionen. Internationellt samarbete motiverar speciellt unga konstutövare. Stora gemensamma<br />
projekt som teater-, konsert- och operaproduktioner och större utställningar möjliggörs med gemensamma krafter. Utan att<br />
dela finansieringen <strong>mellan</strong> samarbetsparterna är det inte möjligt att arrangera stora evenemang. Också stora EU-projekt kan<br />
genomföras tillsammans. Det är viktigt att kulturella skiljemurar raseras.<br />
Det största hindret är brist på resurser, antingen för egen del eller hos internationella parter. I små kommuner är man i allmänhet<br />
inte van vid internationellt samarbete och har inte internationellt kunnande. Man upplever det arbetsamt att skapa kontakter till<br />
samarbetsparter och internationella kontakter och att arrangera samarbete. Internationell verksamhet kräver planmässighet,<br />
fastställande <strong>av</strong> egna syften och mål och aktiv medverkan i olika nätverk.<br />
13.5.2. Samarbetsparter i internationella ärenden<br />
Regionala aktörer i Södra Österbotten som deltar i internationellt kulturarbete är landskapsförbundet, yrkeshögskolorna,<br />
flera kommuner i regionen och Ruralia-institutet. Södra Österbottens förbund samarbetar med andra förbund främst i de nordiska<br />
länderna, men också i övriga Europa. Södra Österbotten deltar till exempel i pilotverksamhet med en verksamhetsmodell<br />
för europeiskt kulturlandskap tillsammans med sex andra europeiska regioner.<br />
Mellersta Österbottens yrkeshögskola, vuxeninstitutet, Chydenius-institutet och landsbygdsinstitutet Kannuksen maaseutuopisto<br />
bedriver internationell verksamhet runtom i världen. Karleby stad samordnar vänkommunverksamhet. Karleby stads samarbetsparter<br />
består <strong>av</strong> konstinstitut och organisationer.<br />
Österbottens förbund och Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur bedriver internationellt samarbete tillsammans<br />
med övriga förbund och lokala inrättningar, som landskapsmuseet och landskapsbiblioteket. Åbo Akademi och Vasa<br />
universitet bedriver internationellt samarbete genom forskare, projekt samt utvecklingsprojekt för lärare och studerande.<br />
Universiteten deltar även i studentkårens internationella kulturverksamhet.<br />
Nycklarna till framgångssagan Guardia Nueva från Mellersta Österbotten finns i den lyckade kombinationen <strong>av</strong> argentinsk<br />
och finsk tango.
13.6. Utmaningar inom kulturutveckling<br />
Den största utmaningen upplevs vara brist på resurser på alla förvaltningsnivåer, speciellt i landskapens utkanter. Det råder<br />
inte full klarhet i samarbetsområdets roll. Nätverkande, samarbete och utveckling <strong>av</strong> takorganisationen upplevs som utmaningar.<br />
Ett hinder för utveckling <strong>av</strong> kultur upplevs vara splittrad förvaltning inom kultur och överlappningar. Kännedom om kulturaktörer<br />
saknas. I förvaltningsarbetet inom kultur upplevs det viktigt att hitta gemensamma mål, utveckla <strong>samarbetet</strong> och anordna koordinering.<br />
I landskapen finns varierande beredskapsnivåer för skötsel <strong>av</strong> kulturuppgifter. ELY-centralernas roll är inte tydlig och de<br />
borde i högre grad integreras i <strong>samarbetet</strong>. Konstkommissionen förväntas synas mera i regionen, speciellt i Mellersta Österbotten.<br />
Dimensionsskillnaderna är stora i kommunstrukturen. Alla kommuner kan inte vara representerade i arbetsgrupperna. Inom<br />
kommunerna saknas samarbetsstrukturer. Det finns spänningar <strong>mellan</strong> landskapens centrumområden och utkanter. Man har<br />
upplevt att man inte får sin röst hörd från periferin.<br />
Kontakterna över språkgränserna löper inte alltid naturligt. Inom kultur verkar språkfrågan vara mera central än till exempel i<br />
affärslivet. Landskapen i samarbetsområdet borde urskilja sig bättre även ur europeisk synvinkel. Man borde ta itu med intressebevakning<br />
för kulturens del och hitta nya finansieringskanaler.<br />
13.7. Utmaningar i utveckling <strong>av</strong> kreativ ekonomi<br />
Hindret för utveckling <strong>av</strong> kreativ ekonomi är resurserna. Företagen är i allmänhet små och de är få till antalet. Aktörerna är<br />
utspridda och det är svårt att få dem att delta. Ett litet företag är inte nödvändigtvis ens villigt att expandera sin verksamhet,<br />
utan aktören vill fortsätta att vara en sk. ”livsstilsföretagare”. Aktörerna är i huvudsak mikroföretagare och tanken om att ”tillsammans<br />
är vi större” är en svagt representerad attityd. Man gör det man själv vill och inte det som kunden vill. Företagarna<br />
saknar kommersiellt tänkande och affärs- och marknadsföringskunnande. Marknaderna är för små för att en aktiv och livskraftig<br />
kreativ ekonomi ska uppkomma. Företagare i kreativa branscher står inför samma utmaningar i företagandet som företagare<br />
i andra branscher.<br />
De som har svarat upplever att kreativa branscher inte uppskattas eller godkänns som likvärdiga med övrig företagsverksamhet.<br />
Mycket beror på hurudant värde de kreativa branscherna tillskrivs i de regionala strategierna. Aktörer inom kreativa<br />
branscher är bekymrade över projektfinansieringens framtid. Tvärkonstnärliga lösningar i gränssnittet <strong>mellan</strong> olika kreativa<br />
branscher kunde tillföra området ny energi. Man framför synpunkten att målsättningarna för och innehållet i utvecklingen <strong>av</strong><br />
kreativ ekonomi bör definieras noggrant.<br />
13.8. Önskemål om det konkreta innehållet i <strong>samarbetet</strong><br />
Man önskar få till stånd en organisering <strong>av</strong> kulturaktörer och en överenskommelse om samordning <strong>av</strong> verksamheten. Förhoppningen<br />
är att man ska skapa gemensamma mål, åtgärdslinjer och innehåll i verksamheten. Man önskar gemensamma<br />
träffar, forum och verkstäder med olika teman. Speciellt inom projektverksamhet vill man ha mera samarbete. De<br />
som svarade på enkäten ansåg det nödvändigt att bilda en regional informationsbank<br />
med <strong>av</strong>slutad, pågående och planerad projektverksamhet.<br />
Gemensamma projekt önskas kring temat välbefinnande med konst och<br />
kultur. Man saknar nätverk för företagare i turismbranschen och utövare<br />
<strong>av</strong> kreativt arbete. Man önskar korta utbildningar i affärskunnande, internationalisering<br />
och nätverkande för kreativa näringar. Man önskar också<br />
samlad information om kulturutövare i regionen, för att därigenom få till<br />
stånd nätverkssamarbete. Man saknar gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt.<br />
Framför allt önskar man fördomsfritt och äkta deltagande<br />
och engagemang i långsiktigt arbete.<br />
Framför allt önskar man fördomsfritt<br />
och äkta deltagande och<br />
engagemang i långsiktigt arbete.<br />
35
36<br />
14. Att observera vid utveckling<br />
<strong>av</strong> samarbete<br />
Enligt lagen om utveckling <strong>av</strong> regionerna (1651/2009) ansvarar landskapsförbundet för utvecklingen <strong>av</strong> landskapet och fungerar<br />
då i samarbete med de statliga myndigheterna. Landskapsförbundet deltar i regionförvaltningsverkens strategiska planering<br />
och styrning så att regionens utvecklingsmål beaktas. Landskapsförbundet sköter om internationella ärenden och<br />
kontakter som är förknippade med dess uppgifter. Landskapsförbunden bildar samarbetsområden. Enligt lagstiftningen ska<br />
landskapsförbunden ansvara för det strategiska arbetet i samarbetsområdet. Landskapen har olika beredskap för ledaransvar<br />
och samordningsuppgifter.<br />
Närings-, trafik- och miljöcentralerna främjar regional utveckling genom att sörja för statsförvaltningens verkställighets- och<br />
utvecklingsuppgifter. I ELY-centralernas verksamhetsområde ingår bl.a. främjande <strong>av</strong> företagande och näringsverksamhet,<br />
utbildning, kompetens och kultur. Uppgifterna för kulturens del handlar för närvarande närmast om utveckling <strong>av</strong> näringsverksamhet<br />
inom konst och kultur. ELY-centralernas verksamhet har inletts först i början <strong>av</strong> år 2010, vilket gör att kulturuppgiften<br />
ännu inte har klarnat helt.<br />
De regionala konstkommissionerna är viktiga experter i konst- och kultursektorn. Speciellt viktig har konstkommissionens och<br />
länskonstnärernas roll visat sig vara i landskapens utkanter och små kommuner, där det inte finns personer som sköter om<br />
kulturärenden, särskilt då kultursekreterartjänsterna i många kommuner har dragits in.<br />
Universitet och högskolor har vid sidan <strong>av</strong> forskning och utbildning en central regionpolitisk roll i den så kallade tredje uppgiften,<br />
samhällelig samverkan. Enligt universitetslagen ska universiteten fullgöra sina uppgifter i samverkan med det övriga<br />
samhället och främja forskningsresultatens och den konstnärliga verksamhetens genomslagskraft i samhället.<br />
Regionens olika utvecklingscentrum, näringscentraler, nyföretagscentrum och handelskamrar stöder de utvecklingsärenden i<br />
kreativa branscher som hör till deras respektive roller.<br />
Enligt lagen om kommunernas kulturverksamhet (728/1992) är det kommunens uppgift att främja, stöda och organisera kulturverksamhet.<br />
Kommunernas roll betonas framför allt i ordnande och säkerställande <strong>av</strong> möjligheter till heltäckande serviceutbud<br />
och verksamhet samt stöd till kulturproducenter.<br />
Konstens natt i Vasa.
15. Verksamhetsmodeller för samarbete<br />
15.1. Samarbete i samarbetsområdet<br />
Kultur och konst är i alla organisationer i samarbetsområdet och i deras strategier en erkänt viktig faktor i utvecklingen<br />
<strong>av</strong> regionen. I regionen finns en gemensam vilja att bygga upp samarbete och en gemensam kulturförvaltning. Av de som<br />
svarade på enkäten önskade 83 procent i första hand stärka <strong>samarbetet</strong> inom det egna landskapet och 57 procent ansåg<br />
att <strong>samarbetet</strong> borde stärkas också <strong>mellan</strong> landskapen. Kulturaktörerna upplever att den splittrade regionförvaltningen<br />
och överlappningen <strong>av</strong> funktioner är besvärlig. <strong>Utveckling</strong>en <strong>av</strong> samarbete <strong>mellan</strong> olika förvaltningsgrenar upplevs som<br />
en utmaning. Resurserna för verksamheten är knappa, och i fortsättningen förmodligen ännu knappare, vilket gör att en<br />
organisering <strong>av</strong> <strong>samarbetet</strong> upplevs som nödvändig och brådskande. I regionen är man över lag bekymrad för huruvida<br />
man i fortsättningen kan trygga tillgången till kulturtjänster och bevara deras nivå.<br />
15.2. Förslag på samarbetsmodeller<br />
I landskapsprogram, regionala evenemang och elektroniska enkäter som riktats till kulturförvaltare har följande samarbetsförslag<br />
kommit fram:<br />
• I Kulturprogram Österbotten 2009–2013 föreslås att det årligen arrangeras ett omfattande österbottniskt kulturparlament,<br />
där samhällets olika kultursektorer utbyter åsikter om aktuella konst- och kulturevenemang. Huvudansvaret<br />
för organiseringen <strong>av</strong> evenemanget kunde cirkulera beroende på temat.<br />
• I de särskilda satsningarna i Österbottens kulturprogram föreslås regionala kulturkonsulenter, som skulle stödja<br />
kommunernas kulturansvariga och föreningar som arbetar med kultur. De kulturansvariga skulle verka i samarbete<br />
med Österbottens konstkommission.<br />
• I Mellersta Österbotten har man ansett det vara nödvändigt att grunda en aktör i landskapet, i vars uppgifter ingår<br />
ett större utvecklingsansvar, koordinering <strong>av</strong> större projekthelheter och statistikansvar.<br />
• I Mellersta Österbotten har föreslagits att man grundar en kulturbyrå för kultursamarbete i landskapet. Enligt sin<br />
kommunstrategi är Kaustby sin regions servicecentrum, som utgående från traditionell och ny teknologi erbjuder<br />
effektiva och högklassiga tjänster till invånarna i trakten.<br />
• I Södra Österbottens förbunds kulturstrategi 2010–2013 betonas att kulturtjänster och kulturfunktioner i landskapen<br />
bör bilda ett täckande och gränsöverskridande nätverk <strong>av</strong> tjänster för konst.<br />
• I åtgärdsrekommendationerna i kulturstrategin för Södra Österbotten föreslås att man skapar ett stödsystem i landskapet<br />
för internationell rörlighet i kulturbranscher som en del <strong>av</strong> konceptet för det europeiska kulturlandskapet.<br />
• För de kreativa branschernas del har föreslagits att det i samarbetsområdet kunde finnas ett gemensamt nätverk och<br />
en gemensam expert- och kontaktperson för kultur och kreativa branscher.<br />
• Man vill få till stånd tväradministrativ verksamhet genom att till exempel grunda en gemensam expertpanel som<br />
bedriver konkret kulturfrämjande arbete.<br />
• Man önskar utveckla <strong>samarbetet</strong> med Sydkustens landskapsförbund som verkar i det svenskspråkiga Nyland och<br />
Åboland och även med övriga landskap i Finland.<br />
• Man önskar gemensamma interaktiva evenemang. Man önskar också kommunikation via notiser, nyhetsbrev, seminarier<br />
och forum.<br />
37
38<br />
16. Utredningspersonens åtgärdsförslag<br />
De förslag som utredningspersonen ger baserar sig på lagstiftning gällande regionutveckling, strategi- och utvecklingsdokument,<br />
förhandlingsmöten på landskapsnivå, elektronisk enkät till <strong>kulturutvecklare</strong> och kulturmyndigheter, myndigheternas<br />
erfarenhet <strong>av</strong> skötsel <strong>av</strong> kulturärenden och befintliga resurser.<br />
Utgångspunkten är att kulturtjänsterna ska kunna genomföras effektivt, förmånligt och kundcentrerat, enligt målet för<br />
regionförvaltningsreformen, och utan överlappningar. Av denna anledning begränsas utarbetandet <strong>av</strong> förslag <strong>av</strong> det<br />
faktum att det inte är möjligt att i stor utsträckning ytterligare utvidga<br />
förvaltningen eller utöka resurserna.<br />
Grupper för kreativ ekonomi till<br />
ELY-centralerna<br />
Tidpunkten för utarbetandet <strong>av</strong> förslaget är besvärlig, eftersom vi just<br />
nu befinner oss i ett brytningsskede beträffande förvaltningen, och ingen<br />
vet vad som kommer att hända inom till exempel kommunstrukturen<br />
under den närmaste framtiden och hurudana återverkningar detta har<br />
på övrig förvaltning. Enligt nuvarande regeringsprogram genomförs en<br />
landsomfattande kommunreform, för vilken noggrannare kriterier och<br />
fortskridande fastställs före utgången <strong>av</strong> år 2011. Å andra sidan underlättas<br />
utarbetandet <strong>av</strong> förslaget <strong>av</strong> att olika myndigheters regionfördel-<br />
ning just nu, trots att den inte är helt samstämmig, i huvudsak finns inom samma gränser, dvs. området för före detta Vasa<br />
län, med undantag <strong>av</strong> Regionförvaltningsverket, som åtminstone inte hittills har haft andra uppgifter inom kultursektorn<br />
än biblioteksärenden för svenskspråkiga.<br />
Enligt utredningspersonens förslag bör <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> landskapsförbunden och övriga kultur- och regionförvaltningsmyndigheter<br />
utökas och vara organiserat. Samarbetsreformen borde genomföras så att man i första skedet redan<br />
under pågående fullmäktigeperiod skulle grunda ett gemensamt råd för landskapsförbundens kulturärenden, vilket<br />
skulle få i uppdrag att överväga bland annat om man i fortsättningen kunde grunda en gemensam kulturnämnd för de<br />
österbottniska landskapen. För utvecklingen <strong>av</strong> kreativa branscher skulle man som nya grupper vid varje ELY-central<br />
grunda grupper för kreativ ekonomi. Ett par gånger om året skulle kulturrådet för de olika myndigheterna i regionen<br />
organisera ett kulturparlament i Österbotten, för gemensamma regionala mål och aktuella kulturärenden. Skötseln <strong>av</strong><br />
<strong>samarbetet</strong> skulle underlättas om landskapsförbunden i regionen skulle ha enhetliga organ: kulturnämnder, projektgrupper<br />
och prognostiseringsgrupper.<br />
Utredningspersonen föreslår att man grundar ett gemensamt kulturråd för landskapen i samarbetsområdet. Kulturrådet<br />
skulle till stor del vara ett likadant organ som idrottsrådet, som landskapsförbunden har inrättat i ELY-centralerna. Uppgifterna<br />
för kulturrådet skulle främst utgöras <strong>av</strong> frågor gällande strategiska riktlinjer och centrala frågor. Avsikten med<br />
verksamheten skulle vara att <strong>av</strong>tala om gemensamma mål, uppfölja och utvärdera regionens kulturverksamhet, utarbeta<br />
förslag och initiativ till utveckling <strong>av</strong> kulturverksamheten, sköta om intressebevakning och delta i internationellt och<br />
multikulturellt samarbete. Kulturrådet skulle sammanträda regelbundet i olika delar <strong>av</strong> samarbetsområdet. Rådet skulle<br />
ett par gånger om året organisera ett österbottniskt parlament där aktuella kulturärenden i olika delar <strong>av</strong> samarbetsområdet<br />
behandlas. Till rådet skulle höra både landskapsförbundens kulturansvariga personer och kulturnämndernas<br />
eller motsvarande organs förtroendepersoner. Dessutom skulle en representant för Österbottens konstkommission ingå<br />
i rådet. Rådets sammansättning skulle vara likadan som i idrottsrådet, dvs. ordförande och minst sju och högst 16 övriga<br />
medlemmar. Kulturrådet kunde vid behov bjuda in andra <strong>kulturutvecklare</strong> och myndigheter som experter till rådets<br />
möten. För den praktiska skötselns del vore det bra om man kunde ha en <strong>av</strong>lönad koordinator som är anställd <strong>av</strong> landskapsförbunden<br />
gemensamt.<br />
Ansvarig instans: Landskapen.<br />
16.1. Kulturråd<br />
Koordineringsansvar: Uppgifterna skulle skötas enligt modellen för värdlandskap, där det landskap som är värd skulle<br />
sköta de uppgifter som är fastställda i <strong>av</strong>talet i sin egen organisation i samarbete med övriga landskap. Grundandet <strong>av</strong><br />
kulturrådet och utnämnandet <strong>av</strong> medlemmarna skulle <strong>av</strong>talas <strong>av</strong> landskapsstyrelserna genom överensstämmande beslut.<br />
I det första skedet kunde rådets verksamhet också starta med turvis ledaransvar vid de olika landskapsförbunden.
Kommuner<br />
Skolväsen<br />
<strong>Utveckling</strong>sbolag<br />
Kulturaktörer<br />
Konstnärer<br />
Södra Österbotten<br />
Grupp för kreativ<br />
ekonomi<br />
(ELY)<br />
Projektgrupp (MYR)<br />
Prognostiseringsgrupp<br />
(förbund)<br />
Österbottniskt kulturparlament<br />
Kulturråd<br />
-‐Landskapen<br />
-‐Österbottens<br />
konstkommission<br />
-‐Experter<br />
Mellersta Österbotten<br />
Grupp för kreativ<br />
ekonomi<br />
(ELY)<br />
Projektgrupp (MYR)<br />
Prognostiseringsgrupp<br />
(förbund)<br />
Kommuner<br />
Kulturnämnder<br />
Kultursekreterare<br />
Närings-‐, trafik-‐ och<br />
miljöcentraler (ELY),<br />
Regionförvaltningsverk<br />
(AVI)<br />
Österbotten<br />
Grupp för kreativ<br />
ekonomi<br />
(ELY)<br />
Projektgrupp (MYR)<br />
Prognostiseringsgrupp<br />
(förbund)<br />
Kultur<strong>samarbetet</strong> i landskapen stärks i redan befintliga projekt-‐ och prognostiseringsgrupper<br />
Utredningspersonens förslag till kultursamarbete i samarbetsområdet<br />
39
40<br />
16.2. Grupper för kreativ ekonomi<br />
Utredningspersonen föreslår att det vid varje ELY-central ska finnas grupper för kreativ ekonomi. Finlands regering lovar<br />
i sitt regeringsprogram 2011 att ”stöd ges för kulturell företagsamhet och tillkomsten <strong>av</strong> arbetstillfällen inom kreativa<br />
branscher. Kulturexport och kunnande inom marknadsföring <strong>av</strong> kreativa branscher främjas.” Det är viktigt för de österbottniska<br />
landskapen att beakta de mål som nämns i regeringsprogrammet. I alla kontakter vid landskapsevenemang<br />
och i den elektroniska enkäten har <strong>kulturutvecklare</strong> och myndigheter framfört behovet <strong>av</strong> att utveckla företagsverksamhet<br />
och kunnande inom kreativa branscher. Gruppen för kreativ ekonomi skulle för sin del sköta om bland annat<br />
upprätthållandet <strong>av</strong> samarbetsnätverket och utnyttjandet <strong>av</strong> nätverk (nationella och internationella). Verksamheten i<br />
samarbetsnätverket skulle vara tväradministrativ och så omfattande som möjligt. Verksamheten i nätverket skulle öka<br />
samarbete och information <strong>mellan</strong> kommuner, läroanstalter, företag, konstnärer och aktörer.<br />
Ansvarig instans: ELY-centralerna<br />
I gruppen för kreativ ekonomi skulle finnas en omfattande grupp <strong>av</strong> representanter för ELY-centralen, landskapsförbunden,<br />
regionens näringsliv, kommunerna, utbildning och konst- och kulturnäringar.<br />
Koordineringsansvar: En <strong>av</strong> huvuduppgifterna för ELY-centralen är att sköta om utvecklingen <strong>av</strong> företagande och näringsliv,<br />
inklusive utvecklingen <strong>av</strong> företagsamhet i kreativa branscher. Sålunda skulle gruppernas verksamhet koordineras<br />
<strong>av</strong> ELY-centralerna i sina egna verksamhetsområden.<br />
16.3. Kulturnämnd<br />
Utredningspersonen rekommenderar att det i det här skedet i varje landskap ska finnas en kulturnämnd eller ett motsvarande<br />
organ. Kulturnämnderna skulle sköta de uppgifter som de har för närvarande. Att värna om landskapsidentitet,<br />
hembygds- och traditionsarbete, stärka <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> landskap och kommuner, sköta långsiktig planering <strong>av</strong> kulturarbete,<br />
intressebevakning, finansierings- och rådgivningstjänster är de centrala uppgifter som förbundens kulturnämnder<br />
även i fortsättningen skulle sköta på landskapsnivå. Kulturnämnderna skulle stärkas på så vis att de också skulle ha<br />
en representant för konstkommissionen.<br />
I det andra skedet skulle Södra Österbottens, Mellersta Österbottens och Österbottens förbund eventuellt ha en gemensam<br />
kulturnämnd, och varje förbund skulle ha ett behövligt antal kulturarbetare. Grundandet <strong>av</strong> en gemensam nämnd<br />
skulle kräva förändringar i förbundens grund<strong>av</strong>tal och instruktioner. Lagstiftningen för regionreformen torde inte utgöra<br />
några hinder för grundandet <strong>av</strong> en gemensam nämnd. I uppgifterna för Södra Österbottens förbunds kulturnämnd finns<br />
för närvarande omnämnt att kulturnämndens uppgift är att producera kulturtjänster för de kommuner, som för förbundets<br />
frivilliga uppgifters del har anslutit sig som medlem i samkommunen.<br />
16.4. Samarbete på kommunnivå<br />
Utredningspersonen rekommenderar att det i varje kommun, för bevarandet och utvecklingen <strong>av</strong> nätverket <strong>av</strong> kulturtjänster,<br />
finns en ansvarsperson för kulturbranschen, antingen en kultursekreterare eller en annan person med ansvar för koordinering<br />
<strong>av</strong> kulturverksamhet. Kommunerna kunde också ha en gemensam kulturansvarig i kommunerna. I varje kommun<br />
borde utarbetas en egen kulturstrategi för kulturverksamheten, där kommunens särprägel framkommer. Om det på<br />
grund <strong>av</strong> ekonomin eller brist på personal inte är möjligt att utarbeta en strategi, kunde strategin vara en bildningsstrategi<br />
för hela kommunen, en omfattande strategi som överskrider sektorgränser eller en kommunöverskridande strategi. Efter<br />
utarbetandet <strong>av</strong> strategier borde även utarbetas åtgärdsprogram och <strong>av</strong>talas om uppföljningen <strong>av</strong> dem. Samarbetet<br />
med grannkommunerna borde utökas ytterligare. Inom kommunen borde finnas en arbetsgrupp eller expertnämnd för<br />
tväradministrativt samarbete. Samarbetet borde utvecklas även med tredje sektorn.
16.5. Projektgrupper<br />
Enligt den respons som utredningspersonen har fått, har inte tillräcklig information gällande projektgruppers eller<br />
motsvarande gruppers beslut om finansierade projekt förmedlats. Utredningspersonen rekommenderar att det i varje<br />
landskap ska finnas en egen projektgrupp. En redan befintlig grupp som bereder, föreslår och verkställer MYR:s (landskapets<br />
samarbetsgrupp) projekt kunde fungera som en sådan grupp, som i Södra Österbottens förbund. I Österbottens<br />
förbund behandlas projekt för närvarande <strong>av</strong> en inofficiell projektgrupp. Motsvarande uppgifter i Mellersta Österbottens<br />
förbund sköts <strong>av</strong> ett sekretariat, som har mera omfattande uppgifter än projektgruppen, som endast behandlar projekt.<br />
Det innebär att situationen i någon mån är annorlunda än i övriga förbunds projektbehandlande grupper. MYR:s<br />
projektgrupp skulle behandla och informeras om projektansökningar som inkommer till olika finansieringsmyndigheter<br />
angående ERUF-programmet, ESF-programmet, landsbygdens utvecklingsprogram och eventuella övriga, som t.ex. Interreg-projekt<br />
och EU:s specialprojekt. Genom projektgrupperna skulle information om planerade och redan finansierade<br />
projekt förmedlas, varvid instanser som planerar projekten kunde styras och informeras bättre än i nuläget. Genom<br />
projektgruppen skulle även spridas och utbytas god praxis gällande pågående projektverksamhet till de instanser som<br />
genomför projekten. Utredningspersonen rekommenderar att andelen sakkunskap i kultur och kreativ ekonomi i projektgruppen<br />
säkerställs på så vis att landskapens kulturansvariga är medlemmar i gruppen. Konstkommissionens roll skulle<br />
i projektärenden bestå <strong>av</strong> att ge utlåtanden.<br />
16.6. Prognostiseringsgrupper<br />
Utredningspersonen rekommenderar att en gemensam prognostiseringsgrupp regelbundet sammanträder i varje<br />
landskap. Regionutvecklingsarbetet har blivit ännu mera strategiskt, vilket gör att alla regionutvecklare bör känna till<br />
varandras mål. Endast på så sätt kan man bilda gemensamma utvecklingsmål för regionen. Informationen om andras<br />
mål bör kunna samordnas och <strong>samarbetet</strong> bör vara organiserat. Enligt lagen om utveckling <strong>av</strong> regionerna svarar<br />
landskapsförbunden för samordningen <strong>av</strong> den regionala prognostiseringen <strong>av</strong> utbildningsbehoven på lång och medellång<br />
sikt. Landskapsförbundens planeringssystem förutsätter uttryckligen en prognostisering på lång och medellång<br />
sikt. Prognostisering på kort sikt är på ELY-centralens ansvar. I prognostiseringsgruppen skulle ingå landskapsförbunden<br />
och kommunrepresentanter, ELY-centralen, handelskammaren och näringslivsföretag, utbildningsrepresentanter<br />
och konstkommissionen. Den gemensamma prognostiseringsgruppens verksamhet skulle samordnas <strong>av</strong> landskapsförbundet.<br />
Utredningspersonen rekommenderar att gruppen för kreativ ekonomi och prognostiseringsgruppen verkar i<br />
samarbete. Avsikten med <strong>samarbetet</strong> är att få mera information från kreativa näringar som stöd för utvecklingen <strong>av</strong> kultur.<br />
16.7. Den regionala konstkommissionen<br />
Utredningspersonen anser att den regionala konstkommissionens samarbete med övriga regionutvecklare <strong>av</strong> konst och<br />
kultur bör utökas bland annat på så sätt att konstkommissionen är med kulturrådet och i landskapens kulturnämnder.<br />
Länskonstnärerna borde ha möjlighet att i högre grad delta även i verksamheten på fältet, eftersom det i mindre kommuner<br />
finns få experter och aktiva utövare inom konst och kultur. Deltagande i styrgrupperna för konst- och kulturprojekt<br />
skulle vara ett sätt att öka <strong>samarbetet</strong> i riktning mot fältet. Endast ökade personalresurser och anslag verkar kunna möjliggöra<br />
en ökad verksamhet på fältet. Tillgången till tvåspråkiga personalresurser borde också säkras.<br />
16.8 Åtgärdsförslag för den närmaste framtiden<br />
• Landskapens gemensamma kulturråd grundas under denna fullmäktigeperiod. Kulturrådet utarbetar en gemensam<br />
vision för utveckling <strong>av</strong> kulturverksamheten.<br />
• Grupper för kreativ ekonomi som samordnas <strong>av</strong> ELY-centralen grundas. Samarbetet <strong>mellan</strong> närings- och kulturväsendet<br />
utökas. Kunnandet inom kreativ ekonomi utvecklas och verksamhet med exportnätverk stärks. Organiseringsmetoden<br />
är till stor del en gruppering i nätverk, där kontakter upprätthålls till exempel med sociala medier.<br />
41
42<br />
• Kulturutvecklarnas och kulturmyndigheternas strategier och utvecklingsplaner uppdateras så att de motsvarar läget<br />
i det nya samarbetsområdet.<br />
• I varje kommun utnämns en kontaktperson för kulturärenden (om kommunen inte har en egen kultursekreterare eller<br />
motsvarande så utses en gemensam person för flera kommuner). I varje kommun utarbetas en egen kulturstrategi<br />
för kulturväsendet. Tväradministrativt samarbete i kommunen och <strong>mellan</strong> kommunerna utökas.<br />
• Internationell verksamhet och internationellt kunnande främjas i kultur<strong>samarbetet</strong>. Ett stödsystem för internationell<br />
rörlighet inom kulturbranschen skapas.<br />
• Samarbetet för främjande <strong>av</strong> kulturens inverkan på välmående stärks. <strong>Utveckling</strong>en <strong>av</strong> kulturprodukter som kan tilllämpas<br />
inom social- och hälsovård främjas. Seminarier för aktörer inom kultur och välmående anordnas. Samarbetet<br />
<strong>mellan</strong> utvecklare och aktörer inom kultur och turism utökas, liksom även utvecklingen <strong>av</strong> turismprodukter med<br />
kulturinnehåll.
Bilaga 1. Deltagare i arbetsgrupperna<br />
Styrgrupp för samarbetsprojektet<br />
Eija-Irmeli Lahti, Österbottens konstkommission<br />
Marjatta Eväsoja, Södra Österbottens förbund, ordf.<br />
Tarja Hautamäki, Österbottens förbund<br />
Vivan Lygdbäck, Svenska Österbottens förbund för utbildning oc h kultur (Söfuk)<br />
Anne Sormunen, Mellersta Österbottens förbund<br />
Antti Huntus, Kaustby ekonomiska region<br />
Leena Ahonen-Lätti, ELY-centralen i Södra Österbotten<br />
Marko Muotio, ELY-centralen i Österbotten<br />
Anneli Ketonen, ELY-centralen i Österbotten<br />
Sanna Nyman, ELY-centralen i Södra Österbotten<br />
Maria-Terttu Hautanen-Jokela, utredningsperson<br />
Deltagare i evenemang och samarbete i landskapet:<br />
Södra Österbotten:<br />
Leena Ahonen-Lätti, ELY-centralen i Södra Österbotten<br />
Raili Erkkonen, Nyföretagscentrum<br />
Marjatta Eväsoja, Södra Österbottens förbund<br />
Aapo Jumppanen, Ruralia-institutet<br />
Irmeli Jussila, Seinäjoki yrkeshögskola<br />
Eija-Irmeli Lahti, Österbottens konstkommission<br />
Ari Loukasmäki, Nyföretagscentrum<br />
Hannemari Niemi, Teknologicentrum Frami<br />
Sanna Nyman, ELY-centralen i Södra Österbotten<br />
Jouni Pekkala, näringscentralen i Seinäjokiregionen<br />
Antti Saartenoja, Ruralia-institutet<br />
Aila Taivalmäki, Seinäjoki stad<br />
Kristiina Takaneva, utbildningscentral SEDU<br />
Tuuliina Tuominen, Södra Österbottens förbund<br />
Mika Virkkala, Sibelius-Akademin<br />
Mellersta Österbotten:<br />
Antti Huntus, Kaustby ekonomiska region<br />
Mervi Huttula, Mellersta Österbottens utbildningssamkommun<br />
Merja Joutsen-Onnela, Mellersta Österbottens yrkeshögskola<br />
Marko Muotio, ELY-centralen i Österbotten<br />
Sampo Purontaus, Karleby stad<br />
Anne Sormunen, Mellersta Österbottens förbund<br />
Marjo-Riitta Ventola, Mellersta Österbottens yrkeshögskola<br />
Kauppi Virkkala, Keski-Pohjanmaan liitto<br />
Österbotten:<br />
Inger Aaltonen, Hanken<br />
Cecilia Björk, Åbo Akademi<br />
Jaana Erkkilä, YH Novia<br />
Tarja Hautamäki, Österbottens förbund<br />
Ria Heilä-Ylikallio, Åbo Akademi<br />
Hannah Kaihovirta-Rosvik, Åbo Akademi<br />
Marja Kolu, Österbottens konstkommission<br />
Martti Laaksonen, Österbottens konstkommission<br />
Vivan Lygdbäck, Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur<br />
Marko Muotio, ELY-centralen i Österbotten<br />
Stefan Råback, VASEK<br />
Ralf Wallis, YH Novia
Bilaga 2. Enkät om kultursamarbete<br />
i landskapen i Österbotten<br />
1.Kultursamarbete <strong>mellan</strong> utvecklare och myndigheter i den regionala förvaltningen<br />
Vilken typ <strong>av</strong> organisation representerar du?<br />
• Organisationens uppgifter vad gäller utveckling <strong>av</strong> kultur, konst och/eller kreativ ekonomi:<br />
• Nämn några centrala åtgärder/ projekt vad gäller utveckling <strong>av</strong> kultur, konst och/eller kreativ ekonomi:<br />
• Resurser för verksamheten Personresurser:<br />
• Ekonomiska resurser:projekt som stöder verksamheten<br />
• övrig finansiering<br />
• nätverk<br />
• Samarbetsparter: lokala/Regionala/Nationella<br />
Nämn era tre viktigaste samarbetsparter:<br />
• Vem koordinerar <strong>samarbetet</strong>?<br />
• Samarbetsmetoder:<br />
• Erfarenheter <strong>av</strong> <strong>samarbetet</strong> Vilka är de viktigaste fördelarna med samarbete?<br />
• Vilka är de största hindren för samarbete?<br />
2. Internationellt samarbete<br />
Vilket slag <strong>av</strong> internationellt samarbete finns inom er organisation?<br />
• Internationella samarbetsparter inom kultursektorn:<br />
• Erfarenheter <strong>av</strong> <strong>samarbetet</strong>de viktigaste fördelarna:<br />
• de största hindren:<br />
• Regionala aktörer som deltar i internationellt kultursamarbete:<br />
3. En förstärkning <strong>av</strong> <strong>samarbetet</strong> för att utveckla kultur<br />
och kreativ ekonomi – tillsammans med vem?<br />
Vad och hur?<br />
4. Önskemål vad gäller <strong>samarbetet</strong>s konkreta innehåll?<br />
• Inom det egna landskapet:<br />
• Mellan de österbottniska landskapen:<br />
5 a) Vilka utmaningar finns då det gäller att utveckla<br />
kulturen i de österbottniska landskapen?<br />
• Inom det egna landskapet:<br />
• Mellan landskapen:<br />
• Nationellt:<br />
5 b) Vilka utmaningar finns då det gäller att utveckla den<br />
kreativa ekonomin i de österbottniska landskapen?
Bilaga 3. Organisationers uppgifter<br />
De regionala konstkommissionernas uppgifter<br />
Statsrådets förordning 1237/2007<br />
1) följa och bedöma den allmänna utvecklingen inom konsten på sitt verksamhetsområde,<br />
2) främja utövandet <strong>av</strong> och intresset för konst på sitt verksamhetsområde samt att främja anknytande information och publikationsverksamhet,<br />
3) främja <strong>samarbetet</strong> <strong>mellan</strong> olika aktörer inom konst- och kulturlivet på sitt verksamhetsområde,<br />
4) utarbeta och till centralkommissionen för konst årligen överlämna ett motiverat förslag om anslag för konstens främjande<br />
och om förvaltningsanslag för de enskilda kommissionerna i budgetpropositionen,<br />
5) dela ut konstnärs- och projektstipendier samt andra understöd inom ramarna för de anslag som ställts till respektive<br />
kommissions förfogande,<br />
6) övervaka användningen <strong>av</strong> de medel som de har delat ut,<br />
7) främja internationell verksamhet på sitt verksamhetsområde,<br />
8) lämna utlåtanden och göra utredningar i frågor som gäller konst,<br />
9) anställa en länskonstnär i arbets<strong>av</strong>talsförhållande och andra personer som står i arbets<strong>av</strong>talsförhållande till konstkommissionen,<br />
10) utföra andra uppgifter som gäller konstens främjande och som undervisningsministeriet eller centralkommissionen för<br />
konst tilldelar de regionala kommissionerna.<br />
Uppgifter för kulturnämnden vid Södra Österbottens förbund<br />
1) följa, bedöma och främja utvecklingen <strong>av</strong> bildningsliv, kultur och konst i landskapet, främja utbildnings- och forskningsverksamhet<br />
gällande landskapets bildningsliv, kultur och konst, främja samarbete <strong>mellan</strong> kommuner, landskap, kulturmyndigheter<br />
och kulturorganisationer och kultursamarbete <strong>mellan</strong> kommuner och landskap samt främja internationellt<br />
samarbete och kulturutbyte,<br />
2) planera och genomföra projekt som främjar utvecklingen <strong>av</strong> kultur,<br />
3) aktivt delta i hembygdsarbete och traditionspolitik samt i främjande <strong>av</strong> kultur och utveckling <strong>av</strong> samarbete i landskapet<br />
och <strong>mellan</strong> landskapen,<br />
4) sköta om rådgivnings- och informationstjänster som hör till verksamhetsområdet samt informera om finansieringssystem<br />
för kultur,<br />
5) på <strong>av</strong>talsbasis producera kulturtjänster för de kommuner som gällande förbundets frivilliga uppgifter har anslutit sig till<br />
samkommunen.<br />
Uppgifter för kulturnämnden vid Österbottens förbund<br />
1) följa, bedöma och främja utvecklingen <strong>av</strong> bildningsliv, kultur och konst i landskapet, främja utbildnings- och forskningsverksamhet<br />
gällande landskapets bildningsliv, kultur och konst, främja samarbete <strong>mellan</strong> kommuner, landskap, kulturmyndigheter<br />
och kulturorganisationer och kultursamarbete <strong>mellan</strong> kommuner och landskap samt främja internationellt<br />
samarbete och kulturutbyte,<br />
2) planera och genomföra projekt som främjar utvecklingen <strong>av</strong> kultur,<br />
3) aktivt delta i hembygdsarbete och traditionspolitik samt i främjande <strong>av</strong> kultur och utveckling <strong>av</strong> samarbete i landskapet<br />
och <strong>mellan</strong> landskapen,<br />
4) sköta om rådgivnings- och informationstjänster som hör till verksamhetsområdet samt informera om finansieringssystem<br />
för kultur,<br />
5) kulturnämnden är enligt grund<strong>av</strong>talet det organ som <strong>av</strong>ses i lagen om regionutveckling (1651/2009) 10 §, vilket sörjer för<br />
utvecklingen <strong>av</strong> den språkliga servicen i landskapet Österbotten.<br />
<strong>KulturÖsterbotten</strong>s uppgifter<br />
• främja förutsättningarna för kulturella aktiviteter inom samkommunens verksamhetsområde<br />
upprätthålla kontakter till regionala och nationella offentliga instanser inom kultur- och konstsektorn<br />
• i samråd med högskolor och forskningsinstitutioner initiera teman för forskning om Svenska Österbotten<br />
• aktivt verka för att konstutbildningen inom olika sektorer och på olika nivåer bibehålls och utvecklas i landskapet<br />
• i samarbete med andra organisationer och institutioner i landskapet samordna och utveckla den konstnärliga och kulturella<br />
verksamheten och det svenskösterbottniska kulturarvet<br />
• stöda konstnärer och kulturarbetare i landskapet<br />
• upprätthålla kontakter i kultur- och intressebevakningsfrågor med finlandssvenska organisationer och institutioner<br />
• upprätthålla internationella kontakter i kulturfrågor med tyngdpunkt på det nordiska gränsregionala <strong>samarbetet</strong><br />
• informera om kulturliv och kulturyttringar i Svenska Österbotten<br />
• understöda och initiera regionalt betydelsefulla utvecklingsprojekt<br />
Uppgifter för Mellersta Österbottens Kulturförbund<br />
De mest betydande delområdena i kulturförbundets verksamhet är kulturprojekt, infotjänst, rådgivning, främjande <strong>av</strong> de regionala<br />
kontakterna <strong>mellan</strong> olika kultursektorer, utbildning samt deltagande i utvecklingen <strong>av</strong> olika evenemang och objekt.
Bilaga 4. Bakgrundslitteratur<br />
Landskapens publikationer:<br />
Etelä-Pohjanmaan liiton perussopimus 1.4.2010<br />
Etelä-Pohjanmaan maakuntasuunnitelma 2030<br />
Etelä-Pohjanmaan maakuntaohjelma 2011–2014<br />
Etelä-Pohjanmaan maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma 2011–2012<br />
Etelä-Pohjanmaan kulttuurin kansainvälistymisohjelma 2007–2013<br />
Etelä-Pohjanmaan kansainvälistymisohjelman tarpeellisuus ja päälinjaukset 2007<br />
Etelä-Pohjanmaan kulttuuristrategia ”Kulttuurisesti kilpailukykyinen ja hyvinvoiva Etelä-Pohjanmaa” 2010–2013<br />
Luovien alojen yritystoiminnan kehittämissuunnitelma ”Suuremmat kokonaisuudet vahvoilla aloilla - yhteistyöllä ja rajapintoja<br />
ylittämällä” 2007–2013<br />
Mellersta Österbottens förbunds grund<strong>av</strong>tal 1.9.2010<br />
Keski-Pohjanmaan maakuntaohjelma 2011–2014 ja maakuntasuunnitelma 2030 (yhteinen asiakirja)<br />
Keski-Pohjanmaan maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma 2011–2012<br />
Luovien alojen kehittämissuunnitelma 2009<br />
Keski-Pohjanmaan liiton kulttuuri- ja liikuntastrategia ”Kulttuuri ja liikunta alueen voim<strong>av</strong>arana” 2007–2015<br />
Mellersta Österbottens välfärdsstrategi 2015<br />
Österbottens förbunds grund<strong>av</strong>tal 1.4.2010<br />
Österbottens landskapsöversikt 2040 ”Kraft ur hög kompetens, kulturell mångfald och stark sammanhållning”.<br />
Österbottens landskapsprogram 2009 - 2014<br />
Genomförandeplan för Österbottens landskapsprogram 2011–2012<br />
Pohjanmaan kulttuuriohjelma /Kulturprogram Österbotten 2009–2013<br />
Pohjanmaan kulttuurilautakunnan työjärjestys 24.8.2010<br />
Grund<strong>av</strong>tal för samkommunen Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur skn 1.5.2008<br />
Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur: Vision och strategi.<br />
Instruktion för <strong>KulturÖsterbotten</strong> 22.6.2011<br />
Kulturprogram Österbotten/Kulttuuriohjelma Pohjanmaa 2009–2013<br />
Kommunstrategi för Kaustby 2009<br />
Samarbetsstrategi för innovationsverksamhet 2010–2016<br />
Undervisningsministeriets publikationer:<br />
Regionutvecklingsstrategi 2003–2013<br />
Kulturpolitisk strategi 2020<br />
Riksomfattande kreativitetsstrategi ”Elva steg mot ett kreativt Finland” (2006)<br />
Den kommunala kulturverksamhetens stöd- och utvecklingspolitik. UKM 2011:22<br />
Arbets- och näringsministeriets publikationer:<br />
Aluekehittämisstrategia 2020<br />
Övriga publikationer<br />
Regeringsprogrammet för statsminister Matti Vanhanens andra regering 19.4.2007<br />
Regeringsprogrammet för statsminister Jyrki Katainens regering 22.6.2011<br />
De kreativa kontrasternas landsbygd – Kulturprogrammet för landsbygden 2010–2014<br />
Taiteen keskustoimikunnan alueellistamisselvitys 2009<br />
Förvaltningsutskottets betänkande 13/2009
Bilaga 5. Lagstiftning<br />
Lag om utveckling <strong>av</strong> regionerna 1651/2009<br />
Lag om en kommun- och servicestrukturreform<br />
169/2007<br />
Lag om införande <strong>av</strong> lagstiftningen om statens regionförvaltningsreform<br />
903/2009<br />
Lag om närings-, trafik- och miljöcentralerna 897/2009<br />
Bilaga 6. Förkortningar<br />
1. ESF-projekt<br />
Med stöd från Europeiska socialfonden finansieras<br />
projekt där syftet är att främja sysselsättningen och<br />
möjligheterna att hållas kvar på arbetsmarknaden,<br />
uppkomsten <strong>av</strong> nya arbetsplatser, höja arbetskraftens<br />
kompetens och förebygga marginalisering.<br />
2. ERUF-projekt<br />
Enligt Europeiska regionala utvecklingsfondens åtgärdsprogram<br />
för konkurrenskraft och sysselsättning<br />
finansieras företagsverksamhet, kompetens, utveckling<br />
Förordning om närings-, trafik- och miljöcentralerna<br />
910/2009<br />
Lag om regionförvaltningsverken 896/2009<br />
Lag om kommunernas kulturverksamhet 728/1992<br />
Universitetslagen 715/2004<br />
<strong>av</strong> verksamhetsmiljö, miljöprojekt som främjar tillgång till<br />
och verksamhetsförutsättningar för näringsverksamhet.<br />
3. MYR<br />
Landskapets samarbetsgrupp (MYR) är ett lagstadgat<br />
organ, som beslutar om riktlinjer för landskapets<br />
utveckling och fördelningen <strong>av</strong> EU-stöd i regionen.<br />
Samarbetsgruppen godkänner årligen landskapets<br />
samarbetsdokument, som fastställer hur EU-pengar och<br />
motsvarande nationell finansiering fördelas till finansieringsmyndigheter<br />
och vidare till projekt.<br />
Bilaga 7. <strong>Utveckling</strong>sbolagens webbadresser<br />
Karlebyregionens <strong>Utveckling</strong> Ab<br />
www.kosek.cou.fi<br />
Karleby yrkeshögskola Centria<br />
www.centria.cou.fi<br />
Ab Jakobstadsregionens näringscentral Concordia<br />
www.concordia.jakobstad.fi<br />
Seinäjoen seudun elinkeinokeskus SEEK<br />
www.seek.fi<br />
Vasaregionens <strong>Utveckling</strong> Ab VASEK<br />
www.vasek.fi<br />
Ab Företagshuset Dynamo<br />
www.dynamohouse.fi<br />
Järvi-Pohjanmaan Yrityspalvelut JPYP<br />
www.jpyp.fi<br />
Suupohjan elinkeinotoimen kuntayhtymä SEK<br />
www.suupohja.fi<br />
Mellersta Österbottens Nyföretagarcentral<br />
www.firmaxi.kokkola.fi<br />
Seinäjoen seudun uusyrityskeskus Neuvoa-ant<strong>av</strong>a<br />
www.neuvoa-ant<strong>av</strong>a.fi<br />
Vasaregionens Nyföretagscentrum Startia<br />
www.vasek.fi/aloitt<strong>av</strong>alle-yrittäjälle-startia<br />
Södra Österbottens handelskammare<br />
www.southostro.chamber.fi<br />
Österbottens handelskammare<br />
www.ostro.chamber.fi<br />
Sella, promotions- och utvecklingscentrum<br />
www.sella.fi<br />
Frami Oy, regionutvecklingsbolag<br />
www.frami.fi<br />
Kompassi-verkostopalvelu<br />
www.kompassipolku.fi