Öppna artikel
Öppna artikel
Öppna artikel
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TIDNINGEN<br />
PSYKOLOG<br />
utgiven av sveriges psykologförbund<br />
21/02<br />
Yvonne Brandberg:<br />
Hur jag kom<br />
att forska om...<br />
cancer<br />
Ny <strong>artikel</strong>serie<br />
om tillämpad forskning<br />
SISTA SIDAN: BAR FÖR KUNSKAPSTÖRST
INNEHÅLL 21/02<br />
LEDARE:<br />
Vi måste göra<br />
både och 3<br />
Birgitta Johansson-Hidén<br />
Psykiska reaktioner<br />
på cancer 4<br />
Psykolog Yvonne Brandberg berättar<br />
hur hon kom att forska om cancer i Psykologtidningens<br />
nya serie om tillämpad forskning.<br />
Gästredaktör: Gerhard Andersson<br />
KRÖNIKA:<br />
Filosofisk rådgivning<br />
utmanar psykoterapin 8<br />
Marta Cullberg Weston<br />
Lugn miljö viktig 10<br />
SvenOlof Dahlgren har i sin avhandling<br />
jämfört damp, autism och Aspergers<br />
syndrom ur ett kognitivt perspektiv.<br />
Värt att veta 12<br />
DEBATT:<br />
Hemsydda<br />
påståenden om<br />
klinikers tankar 14<br />
Per Magnus Johansson river inga murar<br />
mellan teoretiker och praktiker,<br />
anser PTP-psykologen Pauline Boo.<br />
Filmrecension 16<br />
Recensioner 17<br />
Bar för<br />
kunskapstörst 40<br />
Freuds bar på Södra teatern<br />
– forum för seriösa samtal.<br />
UPPROP<br />
4<br />
10<br />
40<br />
Kongressen 2001 beslöt om en successiv<br />
övergång till en ny lokal förbundsorganisation.<br />
Kretsarna kommer därmed<br />
att förlora sin stadgemässiga<br />
ställning som förbundets basorganisation.<br />
I stället ska bildas Psykologföreningar,<br />
en hos varje arbetsgivare.<br />
Psykologföreningarna blir förbundets<br />
nya basorganisation med ett<br />
övergripande ansvar för förbundets<br />
lokala verksamhet.<br />
På olika håll i landet bildas nu dessa<br />
TIDNINGEN<br />
PSYKOLOG<br />
21/02 • 18 november – 1 december • Årgång 48<br />
Utgiven av Sveriges Psykologförbund<br />
chefredaktör och ansvarig utgivare:<br />
Eva Brita Järnefors, 08-567 06 451<br />
E-post: evabrita.jarnefors@psykologforbundet.se<br />
redaktionssekreterare<br />
och stf ansvarig utgivare:<br />
Carin Waldenström, 08-567 06 453<br />
E-post: carin.waldenstrom@psykologforbundet.se<br />
redaktör: Maja Ahlroos, 08-567 06 452<br />
E-post: maja.ahlroos@psykologforbundet.se<br />
annonsansvarig:<br />
Rosa Maria Risberg (tjänstledig)<br />
annonsansvarig, vik:<br />
Brittmarie Haake, 08-567 06 454<br />
E-post: brittmarie.haake@psykologforbundet.se<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm<br />
Fax 08-567 06 490.<br />
postgiro: 373267-4 bankgiro: 767-2066<br />
E-post: tidningen@psykologforbundet.se<br />
www.psykologforbundet.se<br />
ISSN 0280-9702.<br />
prenumerationer och adressändringar:<br />
Lagern Akademikerservice<br />
Tel 08-567 06 430 • Fax 08-567 06 090<br />
E-post: medlemsregistret@psykologforbundet.se<br />
Pris: 460:– inkl moms<br />
helt kalenderår, 21 nr, 2002.<br />
Telefonnummer/e-post till serviceområden,<br />
kanslipersonal, förbundsstyrelse m fl hittar du<br />
på näst sista sidan.<br />
Medlem Förening Fackpressupplaga<br />
Sveriges Tidskrifter 8 700 ex 2001.<br />
MILJÖMÄRKT<br />
tryck:<br />
Wallin & Dalholm Boktryckeri AB, Lund 2002.<br />
grafisk form:<br />
Marianne Tan<br />
layout:<br />
Joakim Flink, TYPA, 08-19 15 28.<br />
E-post: jocke.flink@typa.se<br />
nummer 22/02 23–24/02 1/03<br />
distributionsdag<br />
manusstopp<br />
för plats- och<br />
2/12 16/12 13/1<br />
kursannonser<br />
manusstopp<br />
för kretsar och<br />
14/11 28/11 11/12<br />
yrkesföreningar 12/11 26/11 9/12<br />
omslagsbild: Yvonne Brandberg<br />
foto: Tomas Södergren<br />
föreningar. Det är viktigt att vi på<br />
kansliet snarast får kännedom om föreningar<br />
som bildas och vem som är<br />
föreningens ordförande/kontaktperson.<br />
Skicka därför in information om föreningen,<br />
så snart den bildats, till Hans<br />
Persson, Sveriges Psykologförbund,<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm eller<br />
maila till<br />
hans.persson@psykologforbundet.se.<br />
Psykologtidningen 21/02
För att inleda med det självklara: Alla medlemmar i Sveriges<br />
Psykologförbund äger tillsammans en förbundsorganisation<br />
som är ekonomiskt och juridiskt organiserad, i<br />
princip som ett privatägt företag och lett och styrt genom ett<br />
representativt och demokratiskt system. Alla Sveriges utbildade<br />
psykologer och psykologstuderande, som har valt att vara medlemmar,<br />
har ingått förbund med varandra, det vill säga avtalat<br />
att samverka mot vissa mål.<br />
Men Psykologförbundet är även en koncern, där förbundet<br />
ensamt omsätter närmare 30 miljoner kr per år. Alla medlemmar<br />
äger aktie- och utbildningsbolaget Institutet för högre psykologiutbildning<br />
(IHPU AB), bolaget Psykologtjänst, båda med<br />
egen styrelse och vd, Stiftelsen för tillämpad psykologi (STP)<br />
med egen styrelse och verksamhetsansvarig samt Psykologtidningen.<br />
Varje verksamhet har sina egna mål och uppgifter och har bildats<br />
för att fylla dessa uppgifter. Men alla ska även samverka i<br />
arbetet mot förbundets övergripande mål och mer specifikt det<br />
av kongressen 2001 prioriterade målet: Att intensifiera arbetet<br />
med ersättnings- och villkorsfrågorna.<br />
Hur kan en sådan samverkan mellan alla förbundets delar<br />
mot det prioriterade målet se ut? Hur ska vi få genomslagskraft i<br />
det arbetet?<br />
VI LEVER I EN TID då förändringarna i arbetslivet har inneburit<br />
en ökad individualisering med brist på helhetstänkande. Det<br />
postindustriella samhället har hittills inneburit en mer individualistisk<br />
och mycket mindre kollektivistisk syn på olika förhållanden<br />
och ageranden i arbetslivet än vad den industriella samhällsordningen<br />
innebar. Den anställde komponerar i hög grad<br />
själv innehållet i sin tjänst och befattningsbeskrivningar blir allt<br />
ovanligare.<br />
I förbundsarbetet märks detta kanske allra mest på de sifferlösa<br />
avtalen och den individuella lönesättningen, där individen<br />
går långt före grupp och kollektiv. Avtalen skrivs på ett sätt som<br />
förutsätter att psykologerna i organisationerna är jämlika parter<br />
med arbetsgivaren och att arbetsgivare och arbetstagare kan<br />
mötas i en dialog, frånsett hierarkisk inordning och maktstruktur.<br />
Det vi tidigare gick efter – grundutbildning, tjänsteår och befordran<br />
i organisationens tjänstetrappa – existerar inte på samma<br />
sätt. I samhället i stort ger detta individen stort utrymme.<br />
Inom förbundet blir professionaliseringen och indelningen av<br />
oss psykologer enligt specialisering ett annat sådant exempel.<br />
Inom förbundet försöker vi genom specialisering och professionalisering<br />
begränsa konkurrensen om yrkesmarknaden och öka<br />
vår status. Ibland känns det som en splittring av gruppen psykologer.<br />
Då vi specialiserar oss inom något av våra specialistområden,<br />
utbildar oss till leg psykoterapeuter eller forskare avlägsnar<br />
vi oss också från kollektivet. Den enskilde individen konstruerar<br />
sin egen verklighet och sin egen roll.<br />
Med ett förändrat synsätt riktas kraven på att tydligt och klart<br />
plädera för sin kompetens och professionalism och på att påver-<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
LEDARE<br />
Birgitta Johansson-Hidén<br />
Vi måste göra både och<br />
ka ersättning och villkor främst mot den enskilde psykologen!<br />
Detta tryck och denna förväntan blir tung för dem av oss som<br />
lever med en normuppsättning och en vana att kanske tänka<br />
mer i grupper och kollektiv än de som är 25–30 år i dag.<br />
HUR KAN VI DÅ SKAPA en ”helande” samverkan? Individen är i<br />
fokus i arbetslivet, men om vi ser på förändringar i samhället<br />
som helhet så är det fortfarande inte enskilda individer som driver<br />
förändringen, utan enade stora grupper med stor tydlighet i<br />
samhället och lika tydlig politisk vind i ryggen.<br />
Vi måste göra både och. Arbeta för både en stark individuell<br />
anda och en stark kåranda!<br />
Kanske är vi inom förbundet på rätt väg, men mycket återstår<br />
att reflektera över. Vi kommer att vara tvungna att förhålla oss<br />
till den verklighet vi lever i och synliggöra brister, påtala och<br />
strida för att avhjälpa dem. Vi kan behöva nya synsätt, nya organisationsformer<br />
och tydligt är att det är ett långsiktigt arbete.<br />
Ersättnings- och villkorsfrågorna måste vi dock arbeta raskare<br />
med! Genom psykologföreningar bygger vi den nya organisationens<br />
yttersta form så nära den enskilde psykologens vardag<br />
och yrkesrealitet som möjligt. Föreningarna kan göra både enskilda<br />
och grupper av psykologer starka i dialogen med arbetsgivaren.<br />
De regionala rådgivarna i allmänt fackliga frågor och<br />
förhandlingsfrågor är snart på plats och kan stödja föreningar<br />
och enskilda psykologer.<br />
Nästa nivå i organisationen – man kan kalla den nätverksnivån<br />
– den nivå som ”kretsen” byggdes på – hur vill vi ersätta<br />
den? Med yrkesföreningar eller andra typer av nätverk? Och behövs<br />
det nya nätverksformer för just ersättnings- och villkorsfrågorna?<br />
Förbundsordförande, tidningsredaktionen och tjänstemannakansli<br />
med professionella inom olika områden är ett slags nav<br />
som arbetar ut mot alla medlemmar, förbundets råd, yrkesföreningar,<br />
internationella organ, bolag samt mot förbundsoch<br />
fackföreningsvärlden – just nu med fokus på ersättningsoch<br />
villkorsfrågan.<br />
SOM ETT LED i koncern- och helhetstänkandet för nu presidiet<br />
en dialog med ledningen i råd, stiftelser och bolag för att diskutera<br />
samverkan, öka koncernkänslan och höja aktualiteten i just<br />
ersättnings- och villkorsfrågorna.<br />
Slutligen finns på samhällsnivån kommunikations- och opinionsbildningsarbetet,<br />
som inte bara innehåller medie- och informationskampanjer,<br />
utan även hjälper oss att arbeta med lobbying.<br />
Huvudbudskapet är ”Ingen välfärd utan psykisk hälsa!”<br />
Med starka psykologer, stark kåranda och hela koncernen i<br />
samverkan, fortsätter vi att arbeta med att sätta ersättnings- och<br />
villkorsfrågorna, psykologin och psykologen på samhällets dagordning!<br />
birgitta johansson-hidén<br />
1:e vice ordförande<br />
2002-10-29<br />
tomas södergren<br />
3
Hur jag kom<br />
att forska<br />
om...<br />
Psykologtidningen har bett<br />
Gerhard Andersson, docent<br />
och psykolog i Uppsala,<br />
att som gästredaktör bjuda<br />
in några forskare att<br />
berätta om sin psykologiska<br />
forskning och sitt val av<br />
forskningsområde.<br />
staffan claesson<br />
Gästredaktören<br />
har ordet:<br />
Dagligen ser vi i dagstidningar<br />
rapporter om nya<br />
forskningsrön och inte<br />
sällan är det psykologisk<br />
forskning som återges.<br />
Bakom resultaten ligger<br />
ofta år av slit och målmedveten<br />
ansträngning och<br />
därför väcks lätt frågan vad<br />
det är som motiverar och<br />
driver forskarna i deras<br />
gärning. Syftet med denna<br />
mini-serie ”Hur jag kom att<br />
forska om …” är att be<br />
några aktiva forskare<br />
beskriva sitt område och hur<br />
det kom sig att de fastnade<br />
för det ämne de studerar.<br />
Jag har bjudit in fyra<br />
forskare och bett dem<br />
berätta om sina ämnen.<br />
Idén är hämtad från den<br />
brittiska psykologtidningen<br />
där liknande artiklar har<br />
publicerats.<br />
I den första <strong>artikel</strong>n<br />
beskriver Yvonne Brandberg<br />
sitt arbete med cancerpatienter.<br />
Psykologer har<br />
mycket att erbjuda vad<br />
gäller förståelse och<br />
bemötande av cancerpatienter<br />
och området är<br />
stort. Detta märks inte minst<br />
i den stora mängd litteratur<br />
som publiceras.<br />
Psykiska<br />
reaktioner på<br />
cancer<br />
Att få veta att man tillhör en högriskgrupp för att utveckla en<br />
viss sorts cancer eller att få en cancerdiagnos väcker ofta<br />
starka känslor, reaktioner som tidigare ägnades rätt lite uppmärksamhet.<br />
Sedan början av 90-talet har den ”psykosociala<br />
onkologin” formligen exploderat, skriver Yvonne Brandberg<br />
som forskat om psykologiska reaktioner hos personer med<br />
ärftlig risk för malignt melanom och bröstcancer.<br />
Jag lärde känna psykolog Gunilla Berglund<br />
när jag var barnledig 1986. Hon arbetade<br />
med ett forskningsprojekt rörande livskvalitet<br />
hos kvinnor som genomgått strål- eller<br />
cytostatikabehandling efter bröstcancer och behövde<br />
hjälp med datainsamlingen. Jag tyckte att<br />
det lät intressant och fick börja i augusti 1987 på<br />
Psykosociala enheten, Radiumhemmet, Karolinska<br />
sjukhuset. På Radiumhemmet ansåg man<br />
att egna patientkontakter var en förutsättning<br />
för att förstå patienternas problematik och jag<br />
började därför arbeta med kliniska patientkontakter<br />
på Psykosociala enheten på halvtid. Den<br />
andra halvan ägnades till en början åt Gunillas<br />
forskningsprojekt.<br />
Våren 1987 startade en verksamhet på Radiumhemmet<br />
där personer med ärftlig risk för Yvonne Brandberg<br />
malignt melanom, så kallat dysplastiskt nexussyndrom<br />
(DNS) kallas på regelbundna kontroller. Det var vid den tiden nytt att<br />
kontrollera ”friska” individer för en potentiell sjukdom. En förutsättning för att<br />
verksamheten skulle permanentas i landstingets regi var att eventuella negativa<br />
emotionella reaktioner hos berörda individer kartlades.<br />
DNS innebär att ha minst två nära släktingar med malignt melanom och att själv<br />
ha så kallade dysplastiska nevi (”födelsemärken” med särskilda kliniska och histopatologiska<br />
särdrag). Kontrollerna innebär hudundersökning och information om<br />
hur man gör självundersökning. Information om den förhöjda ärftliga risken att få<br />
melanom och hur man skyddar sig i solen ges också.<br />
Studien visade att verksamheten inte tycktes ha några negativa psykologiska<br />
konsekvenser. Tvärtom upplevde många av DNS-patienterna kontrollerna som en<br />
trygghet (Brandberg et al. 1992a). Studien blev starten på mitt avhandlingsarbete.<br />
4 Psykologtidningen 21/02<br />
tomas södergren
Preventiva kampanjer mot riskfyllt solbadande måste skräddarsys för just vårt klimat och vårt ”solbeteende”,<br />
menar Yvonne Brandberg.<br />
Nästa steg var att jämföra DNS-patienterna med patienter i<br />
ett tidigt skede av malignt melanom. Cirka 200 patienter intervjuades<br />
och besvarade frågeformulär (Brandberg et al, 1995).<br />
Melanompatienterna rapporterade låga nivåer av ångest och depression,<br />
men däremot var många missnöjda med informationen<br />
inför besöket på Radiumhemmet. Ett informationsprogram<br />
för melanompatienterna testades därför i en randomiserad studie.<br />
PATIENTER I ”BEHANDLINGSGRUPPEN” och deras anhöriga inbjöds<br />
till en gruppträff ledd av sjuksköterskan Mia Bergenmar.<br />
De fick också en broschyr om malignt melanom hemskickad<br />
före träffen. Vid träffen informerades de om melanom, om rutinerna<br />
vid uppföljning, om solvanor, risken för återfall med mera.<br />
Utrymme för att ställa frågor gavs också. Patienter i kontrollgruppen<br />
fick informationen vid ett senare tillfälle. Resultatet<br />
blev ökad tillfredsställelse med informationen vid det första besöket<br />
på Radiumhemmet. Patienternas kunskaper om malignt<br />
melanom förbättrades och höll i sig upp till sex månader.<br />
(Brandberg et al, 1994).<br />
I mitten av 90-talet gavs ingen annan behandling än kirurgi<br />
vid melanom utan spridning. Patienter fick ofta besked om att<br />
man opererat med god marginal och att inga rester av tumören<br />
fanns kvar. Risken för spridning berördes ibland inte alls. Detta<br />
är troligen förklaringen till de låga nivåerna av ångest och depression.<br />
En mindre andel av patienterna reagerade dock starkt<br />
emotionellt på diagnosen, oavsett prognos. Att få en cancerdiagnos<br />
är ett trauma för de flesta.<br />
I dag erbjuds patienter i den aktuella gruppen med hög risk<br />
att ingå i en studie av interferon. I samband med detta upplyses<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
gail mooney/corbis/scanpix<br />
patienterna om den höga risken, vilket sannolikt ökar andelen<br />
som upplever ångest och nedstämdhet. Interferonbehandling<br />
kan i sig också bidra till depression. Till den kliniska studien hör<br />
en livskvalitetsstudie, där patienterna besvarar frågeformulär<br />
med jämna mellanrum från randomiseringen.<br />
Parallellt med ovanstående studier pågick en livskvalitetsstudie<br />
av patienter med metastaserande malignt melanom. Patienterna<br />
intervjuades regelbundet i samband med cytostatikabehandling<br />
(Brandberg et al, 1992b; Sigurdardottir et al, 1996).<br />
Det var ett tungt arbete eftersom prognosen är mycket dålig och<br />
vi följde de allra flesta tills de avled. Eftersom jag intresserade<br />
mig särskilt för malignt melanom har jag under åren också haft<br />
många patienter med denna diagnos i samtalskontakt.<br />
Jag disputerade 1993 på avhandlingen ”Malignant melanoma<br />
– Psychological aspects on prevention, information and treatment”.<br />
Efter disputationen ändrades delvis min forskningsinriktning.<br />
Fortfarande är malignt melanom och prevention av<br />
denna sjukdom av stort intresse för mig. Eftersom jag följt patienterna<br />
med metastaserande sjukdom framstod prevention av<br />
melanom som mycket väsentlig. Mia Bergenmar, som ledde informationsprogrammet<br />
för melanompatienter, disputerade<br />
2001 under min handledning på en avhandling om prevention<br />
av malignt melanom (Bergenmar, 2002). Nu handleder jag psykolog<br />
Richard Bränström, som också skriver om prevention av<br />
hudcancer.<br />
Under åren har vi kartlagt solvanor i olika befolkningsgrupper<br />
och förra sommaren testade vi en intervention för att förändra<br />
solvanorna. Studierna visar att svenskar solar mycket,<br />
bränner sig ofta och ofta åker på solsemester. De preventiva<br />
budskapen har ökat kunskaperna om malignt melanom och om<br />
5
PSYKISKA REAKTIONER PÅ CANCER<br />
hur man bör bete sig i solen, men detta tycks inte ha omsatts i<br />
förändrat beteende. När man jämför data från olika år ser man<br />
ingen minskning. Däremot tycks solandet kulminera i 20-årsåldern<br />
och sedan avta.<br />
DET I SÄRKLASS VANLIGASTE skälet till att sola är att man känner<br />
sig attraktiv, men värmen från solen är också viktig för<br />
svenskar. Att det finns kulturella betingelser i solbeteende gör<br />
att vi inte kan använda preventiva kampanjer från andra delar<br />
av världen. De måste skräddarsys för vårt klimat och vårt beteende.<br />
De mest uppseendeväckande resultaten av ”solforskningen”<br />
gav studierna av solvanor hos personer med DNS. De har<br />
förhöjd risk för melanom, kunskap om risken samt har fått individualiserad<br />
information om hur man ska bete sig i solen. Trots<br />
detta visar både frågeformulär och intervjuer ett utbrett solrelaterat<br />
beteende med hög UV-exponering. Resultaten visar svårigheterna<br />
med prevention och att riskinformation sällan leder<br />
till beteendeförändring. De visar också att solning och relaterade<br />
beteenden är mycket komplexa.<br />
Ett annat område som jag alltmer kommit att arbeta med är<br />
livskvalitetsstudier i samband med kliniska prövningar av läkemedel<br />
vid olika cancerdiagnoser. Min uppgift i dessa är att skriva<br />
protokollet för livskvalitetsdelen av studien, koordinera mätningen,<br />
bearbeta resultatet och skriva manus (Österborg et al,<br />
2002). Jag har handlett sociolog Helena Michelson, som i våras<br />
doktorerade med en avhandling om livskvalitet i befolkningen<br />
och hos kvinnor med bröstcancer med hög risk för återfall som<br />
fått kemoterapi (Michelson, 2002).<br />
Resultaten visar svårigheterna<br />
med prevention och<br />
att riskinformation sällan leder till<br />
förändrat beteende.<br />
Min egen forskning har sedan 1997 framför allt varit inriktad<br />
på psykologiska reaktioner i samband med ärftlighet för cancer.<br />
Jag ingår i en grupp på Karolinska sjukhuset som utarbetat ett<br />
särskilt program för kvinnor med ärftlig risk för bröst- och ovarialcancer.<br />
I gruppen ingår genetiker, kirurger, plastikkirurger,<br />
onkologer samt sjuksköterskor från dessa mottagningar. Vi har<br />
regelbundna konferenser angående patienter, men också ett<br />
forskningssamarbete.<br />
Många av kvinnorna med ärftlig risk för bröstcancer överväger<br />
profylaktisk mastektomi (PM). Operationen innebär att så<br />
mycket som möjligt av bröstkörtelvävnaden tas bort för att<br />
minska risken för bröstcancer. I samma operation byggs nya<br />
bröst upp, så kallad primär bröstrekonstruktion. En del av kvinnorna<br />
genomgår också en operation där äggstockarna avlägsnas<br />
för att förebygga cancer i äggstockarna.<br />
I MIN KLINISKA VERKSAMHET har jag numera framför allt patienter<br />
med ärftlighetsproblematik. Jag träffar till exempel alla kvinnor<br />
på Karolinska sjukhuset som genomgår PM före och efter<br />
operationen. Syftet är tvåfaldigt. Kvinnorna får möjlighet att<br />
diskutera för- och nackdelar med operationen samt känslor inför<br />
ingreppet. Dessutom följer vi dem prospektivt med frågeformulär<br />
upp till två år efter operationen. Syftet är att kartlägga<br />
psykologiska reaktioner och tillfredsställelse med att ha genomgått<br />
operationen, både ur kosmetisk och ur känslomässig synvinkel.<br />
Studierna pågår, men preliminära data visar att kvinnorna<br />
Bröstrekonstruktioner efter en canceroperation ansågs tidigare som lyx.<br />
I dag vet man att de minskar psykologiska problem i samband med operationen.<br />
inte har förhöjda nivåer av ångest eller depression jämfört med<br />
”normalbefolkningen”. Dessa resultat är i överensstämmelse<br />
med internationella studier. Förklaringen är att de flesta kvinnorna<br />
har levt länge med sin risk och hunnit anpassa sig till den.<br />
Naturligtvis är man mer orolig för att utveckla cancer och huvudskälen<br />
till att vilja genomgå PM är för de flesta att minska<br />
risken för sjukdomen, att slippa tänka på den och att få leva<br />
länge med sina barn.<br />
Många kvinnor, som följt sina mödrar genom bröstcancerdiagnos,<br />
behandling, tid med hopp om bot, återfall, behandling och<br />
död, kan inte tänka sig att ta risken att få en cancerdiagnos. Om<br />
man dessutom genom genetisk utredning fått klarlagt att man<br />
har en mycket hög risk att utveckla bröstcancer, ofta i relativt<br />
unga år, är det ytterligare ett motiv. Detta är ofta utgångsläget<br />
inför en operation.<br />
De flesta berättar efter operationen att man känner sig trött,<br />
men få har känt stor sorg efter brösten. De nya brösten känns<br />
konstgjorda och det kan ta upp till ett år innan de integreras i<br />
kroppsuppfattningen. Sexuella problem är ganska vanliga under<br />
det första året efter operationen. Majoriteten tycker att oron för<br />
bröstcancer har minskat och att man mår bättre psykiskt än<br />
innan operationen. Hittills har ingen sagt att hon ångrar sig,<br />
men det är inte att förvänta. Kvinnorna får lång tid att förbereda<br />
sig och genomgår delvis på eget initiativ en operation som de<br />
är motiverade för. Sannolikt är att man försvarar detta efteråt,<br />
både inför sig själv och inför andra.<br />
”PSYKOSOCIAL ONKOLOGI” som området kallas har exploderat<br />
under den tid jag varit verksam. Eftersom behandlingarna vid<br />
cancer ofta hade stora biverkningar och påverkade patienternas<br />
liv, startade diskussioner i slutet av 1970-talet om att också ta<br />
med livskvalitet som utvärderingsmått i kliniska prövningar –<br />
tillsammans med överlevnad och återfallsfri överlevnad. Man<br />
ansåg att patienternas subjektiva upplevelser måste inkluderas i<br />
värderingen av behandlingarna.<br />
Jag var till en början kritisk till livskvalitetsforskning och de<br />
formulär som användes för att mäta patienternas livskvalitet,<br />
eftersom jag upplevde dem som oerhört förenklade. Jag har<br />
dock följt utvecklingen av ett av de mest använda systemen för<br />
livskvalitetsmätningar i kliniska prövningar och har då förstått<br />
vilket gediget arbete som ligger bakom. Självklart är det fortfa-<br />
6 Psykologtidningen 21/02<br />
lester v. bergman/corbis/scanpix
ande så att vi inte mäter ”livskvalitet” utan aspekter av livskvalitet<br />
som definierats som väsentliga av en majoritet av patienter<br />
med cancer. Mätningarna sker på gruppnivå, inte individuellt.<br />
Formulären utvecklas genom intervjuer med patienter och<br />
vårdpersonal. De genomgår omfattande psykometrisk prövning<br />
och översätts enligt särskilda riktlinjer innan de är godkända för<br />
användning (de Haes et al 2000).<br />
På 1970-talet ansåg de flesta att cancer var en sjukdom främst<br />
orsakad av miljömässiga faktorer och att ärftligheten hade en<br />
liten roll. Under 80-talet ökade dock intresset och de första<br />
bröstcancergenerna upptäcktes i början av 90-talet. Studier av<br />
hur informationen bör ges, och om de psykologiska konsekvenserna<br />
av rådgivningen och av olika preventiva åtgärder, påbörjades<br />
då. När jag började med DNS-patienterna fanns nästan inga<br />
studier av psykologiska effekter i samband med genetisk rådgivning<br />
för cancer. Jag gick igenom litteraturen 1998 i samband<br />
med att jag skrev ett kapitel om psykosociala aspekter på genetisk<br />
testning för cancer. Artiklarna handlade om hur man tyckte<br />
att genetisk testning och information borde vara uppbyggd,<br />
men det fanns inte mycket evidens. Området har verkligen utvecklats<br />
sedan dess med en stor ökning av antalet artiklar de senaste<br />
åren.<br />
VILKEN PRAKTISK BETYDELSE har då min forskning fått? Jag tror<br />
att min forskning har bidragit till att kliniker fått upp ögonen<br />
för den psykosociala problematiken vid cancersjukdom, och för<br />
att det behövs särskild kompetens för att forska på detta område.<br />
De flesta av mina projekt är samarbeten med läkare och annan<br />
vårdpersonal som saknar psykosocial kompetens, men som<br />
tycker att området är viktigt.<br />
Forskningen gällande solvanor har visat på komplexiteten i<br />
dessa beteenden och på svårigheter att förändra dem enbart<br />
med information. I flera studier har vi visat att DNS-patienter,<br />
trots hög risk att utveckla malignt melanom och trots att de fått<br />
individualiserad information, ändå har ett högriskbeteende i<br />
solen. Dessa studier har uppmärksammats och Svenska Melanomstudiegruppen<br />
har utarbetat en broschyr speciellt för DNSpatienterna.<br />
Det råder numera också konsensus om budskapet<br />
till dem. Tidigare var man mer försiktig med budskapet för att<br />
inte ytterligare stigmatisera denna högriskgrupp. Statens<br />
strålskyddsinstitut har tillsatt ett vetenskapligt råd för UV-frågor<br />
där jag ingår. Här diskuteras bland annat strategier för beteendeförändring<br />
gällande UV-exponering.<br />
Melanom är ofta en överraskningsdiagnos och då saknas rutiner<br />
för att ge diagnosbesked. Nästan hälften av patienterna i intervjustudien<br />
med melanompatienter i ett tidigt skede av sjukdomen<br />
hade fått diagnosbesked per telefon. Resultatet presenterades<br />
i Läkartidningen, där vi också föreslog alternativa sätt<br />
referenser<br />
Bergenmar, M Malignant melanoma – Aspects on<br />
prevention. Avhandling Karolinska Institutet 2001.<br />
Brandberg, Y, Bergenmar , M, Bolund, C, Månsson-<br />
Brahme, E, Ringborg, U, Sjödén, PO (1992a).<br />
Psychological effects of participation in a prevention<br />
programme for individuals with increased risk for<br />
malignant melanoma. European Journal of Cancer,<br />
28, 1334–1338.<br />
Brandberg, Y, Bolund, C, Sigurdardottir, V, Sjödén,<br />
PO, Sullivan, M (1992). Anxiety and depressive<br />
symptoms at different stages of malignant<br />
melanoma. Psycho-Oncology, 1, 71–78.<br />
Brandberg, Y, Månsson-Brahme, E, Ringborg, U,<br />
Sjödén, PO (1995). Psychological reactions in<br />
patients with malignant melanoma. European Journal<br />
of Cancer, 31A, 157–162.<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Brandberg, Y, Bergenmar, M, Bolund, C, Michelson,<br />
H, Månsson-Brahme, E, Ringborg, U, Sjödén, PO<br />
(1994). Information to patients with malingnant<br />
melanoma: A randomized group study.<br />
Patient Education and Counseling, 23, 97–105.<br />
de Haes, H, Curran, D, Young, T, Bottomley, A,<br />
Flechtner, H, Aaronson, N, Blazeby, J, Bjordal, K,<br />
Brandberg, Y, Grieml, E, Maher, J, Sprangers, M,<br />
Cull, A (2000). Quality of life evaluation in clinical<br />
trials – the EORTC model. European Journal of<br />
Cancer, 36, 821–5.<br />
Hellbom, M, Brandberg, Y, Kurland, J, Arving, C,<br />
Thalén-Lindström, A, Glimelius, B, Sjödén, PO<br />
(2001). Assessment and treatment of psychosocial<br />
problems in cancer patients: A course for nurses.<br />
Patient Education and Counseling, 45, 101–106.<br />
att ge besked. I samband med utvärderingen av informationsprogrammet<br />
ställdes samma fråga och andelen som fått telefonbesked<br />
hade då minskat, medan andelen som informerats på<br />
de sätt vi föreslagit hade ökat.<br />
Informationsprogrammet för patienter med malignt melanom<br />
har införts som en rutinverksamhet för patienterna på Radiumhemmet<br />
och är mycket uppskattat av patienterna.<br />
Samarbetet i gruppen kring patienterna med ärftlig risk för<br />
cancer har sannolikt lett till ett bättre omhändertagande och en<br />
större kontinuitet för dessa patienter i samband med profylaktisk<br />
mastektomi.<br />
”Sena bröstrekonstruktioner” ansågs tidigare vara något av<br />
”lyx” för kvinnor som hade svårt att acceptera förlusten av ett<br />
bröst i samband med en canceroperation. Vår forskning har<br />
ökat förståelsen för att bröstrekonstruktioner minskar praktiska<br />
och psykologiska problem och ökar livskvaliteten hos de<br />
kvinnor som önskar genomgå en sådan operation. Bröstrekonstruktion<br />
har efter vår studie blivit mer tillgängligt. Fler studier<br />
av psykologiska effekter av bröstrekonstruktion har initierats.<br />
DET FINNS FLERA UTVECKLINGSLINJER för den framtida forskningen<br />
inom psykosocial onkologi. En fråga vi ofta får från patienterna<br />
är vilka positiva psykologiska konsekvenser det kan ha<br />
att ha genomgått en cancersjukdom. Många beskriver en förändrad<br />
livssyn och även positiva konsekvenser av att ha genomgått<br />
en livshotande sjukdom, även om erfarenheten är dyrköpt.<br />
Som psykologer är vi förstås framför allt intresserade av problem<br />
och hur vi kan hjälpa patienterna med dessa, men forskning<br />
om de positiva aspekterna, som ses i ett längre perspektiv,<br />
kanske kan bidra med kunskaper som kan användas i ett tidigare<br />
skede av sjukdomen.<br />
Ett annat område som bör utvecklas är interventioner för<br />
cancerpatienter med frågeställningar kring screeninginstrument,<br />
vilka metoder som är mest effektiva och vilka yrkesgrupper<br />
som ska utföra interventionerna samt vid vilken tidpunkt<br />
interventionerna ska erbjudas. I USA utarbetas nu riktlinjer för<br />
det psykosociala omhändertagandet vid cancersjukdom. Vi har<br />
långt kvar till att uppnå detta i Sverige.<br />
Slutligen finns det många obesvarade frågor gällande de psykologiska<br />
aspekterna av ärftlig cancer. En viktig fråga är hur<br />
barn och ungdomar i dessa familjer ska informeras, hur de hanterar<br />
informationen samt vid vilka åldrar det är lämpligt att<br />
genomföra tester. Detta kräver prospektiva studier med lång<br />
uppföljningstid.<br />
yvonne brandberg, docent, psykolog<br />
Institutionen för Onkologi-Patologi, Karolinska Institutet<br />
e-post: yvonne.brandberg@onkpat.ki.se<br />
Michelson, H (2002). Long-term health related<br />
quality of life among women with high-risk breast<br />
cancer receiving adjuvant high-dose chemotherapy:<br />
A comparison with the normal population. Avhandling<br />
Karolinska Institutet.<br />
Sigurdardottir ,V, Brandberg, Y, Sullivan, M (1996)<br />
Criterion-based validation of the EORTC QLQ-C-<br />
36 in advanced melanoma: The CIPS Questionnaire<br />
and proxy raters. Quality of Life Research, 5,<br />
375–386.<br />
Österborg, A, Brandberg, Y, Molostova, V, Iosava, G,<br />
Abdulkadyrov, K, Hedenus, M, Messinger, D for the<br />
Epoetin Beta Hematology Study Group. (2002).<br />
Randomized, double-blinded, placebo-controlled<br />
trial of recombinant human erythropoietin<br />
(Epoetin Beta) in haematological malignancies.<br />
Journal of Clinical Oncology, 20, 2486–2494.<br />
7
tomas södergren<br />
KRÖNIKA<br />
Marta Cullberg Weston<br />
Filosofisk rådgivning<br />
utmanar psykoterapin<br />
Efter att länge ha setts som en esoterisk verksamhet ägnad åt<br />
intellektuellt hårklyveri har filosofin i dag tagit steget in på den<br />
terapeutiska arenan. Filosofiska kafeér växer nu upp som svampar<br />
ur jorden och böcker om filosofi för ungdomar och vuxna<br />
(till exempel Sophies Värld, Pippi och Sokrates) har blivit populära.<br />
Nu kommer en andra våg med böcker där filosofisk rådgivning<br />
presenteras, bland annat Platon inte Prozac av Lou Marinoff (NoK<br />
pocket, 2002).<br />
Filosofisk rådgivning startade i Tyskland 1981 när Gerd<br />
Achenbach öppnade den första filosofiska rådgivningsverksamheten.<br />
Tanken är att filosofin ska kunna bidra med praktiska<br />
verktyg för att komma till rätta med människors problem i vardagen.<br />
Filosofi var ju från början ägnat mera åt levnadskonst<br />
och var, som Marinoff konstaterar, ”ett ämne som inte bara<br />
skulle studeras utan omsättas i praktisk handling”. Rörelsen innebär<br />
därför ett återvändande till rötterna.<br />
Nu finns en organisation för filosofisk rådgivning i USA, Kanada,<br />
Israel, Nederländerna, Frankrike, Turkiet, Finland och<br />
Norge. Danmark har just startat en förening, medan Sverige ännu<br />
dröjer i startgroparna. Man ägnar sig åt individuell rådgivning,<br />
handledning av samtalsgrupper och konsultation inom<br />
organisationer och företag. Den norska rådgivningen startade<br />
redan i början av 1990-talet. Man har nu en två-årig utbildning i<br />
filosofisk rådgivning och man har utvecklat etiska regler för<br />
denna verksamhet.<br />
Internationellt finns redan ett antal vetenskapliga tidskrifter<br />
och man höll sin sjätte världskongress förra året i Oslo. Filosofisk<br />
rådgivning har kommit en bra bit på väg, så vi psykologer<br />
och psykoterapeuter behöver bli uppmärksamma på vad denna<br />
verksamhet innebär.<br />
Den filosofiska rådgivningen bygger på tanken att människor<br />
har existentiella frågeställningar och problem, som den traditionella<br />
psykoterapin inte tillgodoser. Man erbjuder därför sina<br />
tjänster för att i en dialog klargöra mera av personens egen inre<br />
livsfilosofi och hjälpa klienten att hitta svaret på de frågor som<br />
plågar honom/henne.<br />
Människors behov av en dialog för att klargöra sina inre motiv,<br />
sina valmöjligheter och sina inre frågor om livets mening<br />
och om konfliktfyllda situationer i livet är uppenbart. Under<br />
mitt arbete med en bok om livsvisdom har jag själv uppmärksammat<br />
att det finns existentiella aspekter av klienternas problematik<br />
som den traditionella psykoterapin ofta lämnar åt sidan.<br />
När religionen för många inte heller längre fungerar som<br />
ett inre rättesnöre och stöd, fyller den filosofiska rådgivningen<br />
definitivt en vikig funktion.<br />
Läsningen av Platon inte Prosac fyller mig dock också med farhågor.<br />
Lou Marinoff ger uttryck för en i många stycken negativ<br />
och fördomsfull inställning till psykoterapi. Det är ju tyvärr inte<br />
ovanligt att varje ny ”skola” försöker smutskasta den variant<br />
man anser sig ersätta/komplettera, men det är ändå sorgligt att<br />
en filosofisk rådgivare inte står över denna form av polemik. Således<br />
konstaterar Marinoff med hänvisning till psykoterapi att<br />
klienterna behöver ”dialog inte diagnos”. Jag har svårt att tänka<br />
mig en terapi som inte är just en fördjupad dialog. Men visst har<br />
han rätt att det kan finnas klienter som skyr psykoterapi, men<br />
som skulle välkomna samtal kring centrala livsåskådningsfrågor.<br />
Liksom att filosofin tar vid där psykoterapin slutar. Här<br />
finns definitivt en nisch mellan kyrkan och psykoterapin.<br />
Den bild av filosofisk rådgivning som framträder gör mig<br />
både intresserad och igen något betänksam. Som Lou Marinoff<br />
själv konstaterar finns det filosofer som uttrycker snart sagt alla<br />
ståndpunkter under solen. Den filosofiske rådgivarens känslighet<br />
och förmåga att plocka fram en filosofisk ståndpunkt som<br />
kan vara klienten till hjälp i hans/hennes sökande efter vägledning<br />
blir därför central. Det kommer således att handla mycket<br />
om denne filosofiske rådgivares mognad och förmåga att härbärgera<br />
klientens problematik på ett konstruktivt sätt.<br />
Eftersom filosofen inte har en psykologisk bakgrund med<br />
kunskaper om till exempel hur en depression kan förvränga en<br />
persons syn på världen och sig själv kan jag tänka mig en filosofisk<br />
rådgivning som spårar snett, även om Marinoff menar att<br />
man skickar personer med psykiska problem till psykiatrin och<br />
till psykoterapi.<br />
Marinoff konstaterar att filosofisk vägledning inte är ett universalmedel,<br />
men samtidigt anser han att filosofisk rådgivning<br />
skulle vara det mest lämpliga vid livskriser. Menar han verkligen<br />
att man kan ersätta en stor del av psykologiska krissamtal<br />
med filosofisk rådgivning? Han menar också att filosofins mest<br />
grundläggande fråga är ”Vem är jag?” Om dessa frågor skulle<br />
hamna inom den filosofiska rådgivningens intresseområde verkar<br />
det upplagt för en intressekonflikt.<br />
Marinoff presenterar en femstegsmodell för den filosofiska<br />
rådgivningen: 1) identifiera problemet, 2) identifiera de känslor<br />
som är involverade, 3) en analys av olika lösningar, där man också<br />
synar sin egen berättelse i sömmarna, 4) reflexion med ett<br />
filosofisk perspektiv på livssituationen i sin helhet som slutligen<br />
förhoppningsvis leder till 5) en återställd inre jämvikt. Med sin<br />
polemiska inställning menar Marinoff att psykoterapi ”aldrig<br />
når längre än till analysstadiet, om man ens når så långt”.<br />
Eftersom psykologer påpekat att de arbetar på samma sätt tar<br />
Marinoff upp ”fallet Vincent” för att illustrera skillnaderna.<br />
Vincent har blivit arg, kränkt och sårad över att ledningen på<br />
hans arbete, efter klagomål från några kvinnliga anställda, krävt<br />
att han skulle ta ned en Gauguinreproduktion med några<br />
halvnakna Tahiti-kvinnor, som han satt upp på sin vägg. Han<br />
har känt sig så arg och upprörd att han tänkt sluta på jobbet och<br />
han umgås med ständiga hämndtankar.<br />
Marinoff menar att psykologer skulle hamna i en analys av<br />
bakgrunden till Vincents känslor medan den filosofiske rådgivaren<br />
ställer honom inför den filosofiska idén att ”om någon krän-<br />
8 Psykologtidningen 21/02
ker dig är du medansvarig eftersom du tog åt dig”. Man ägnade<br />
sig sedan också åt en analys av ledningens beslut som ett utslag<br />
av systemiska faktorer och Vincent kunde återvinna sin själsjämvikt.<br />
Det är en intressant vinkling, men tekniken att lära klienten<br />
att ta ansvar för sina reaktioner är densamma som i Ellis<br />
RET-modell. Även i de övriga fallpresentationerna introduceras<br />
ett utifrånperspektiv, som kan vara förlösande, även om likheten<br />
med psykoterapi i de flesta fall är slående. I vissa fallpresentationer<br />
saknar man dock en psykoterapeutisk insikt om personlig<br />
problematik.<br />
Utvecklingen av filosofisk rådgivning ställer oss psykologer och<br />
psykoterapeuter inför en intressant utmaning. Är det aktuellt<br />
för psykoterapeuter att också ta in ett existentiellt perspektiv,<br />
eller ska vi lämna över detta till filosofer? Det finns en del psykoterapiformer<br />
som redan har ett existentiellt perspektiv.<br />
Kanske kan det vara aktuellt för även andra terapier att vidga<br />
sina vyer?<br />
Levnadskonst är något mer än självkännedom. I alla händelser<br />
behöver vi göra klart för oss hur vi ställer oss till dessa nya<br />
utmaningar.<br />
marta cullberg weston<br />
mcweston@blue.weeg.uiowa.edu<br />
Högskolestudier<br />
ger liten merinkomst<br />
Inkomsten höjs i genomsnitt med endast fem procent<br />
efter tre års högskolestudier. Det visar en undersökning<br />
som gjorts av Institutet för arbetsmarknadspolitisk<br />
utvärdering. Tidigare undersökningar har visat en skillnad<br />
på omkring 15 procent.<br />
– Det är allvarligt att högskoleutbildning inte lönar sig bättre,<br />
säger Saco-ordföranden Anna Ekström i en kommentar till<br />
undersökningen. Vår egen lönestatistik pekar i samma riktning.<br />
Det är slående hur svagt sambandet mellan lång utbildning<br />
och hög lön är i den svenska lönestatistiken.<br />
– Sverige behöver mer kunskap, inte mindre och i en värld där<br />
nyutbildade akademiker ofta väljer arbete över gränserna måste<br />
Sverige kunna locka med goda inkomster, säger hon.<br />
Av Sacorapporten ”Arbetsmarknaden för högskoleutbildade”<br />
framgår även att de genomsnittliga inkomsterna varierar kraftigt<br />
mellan studenter från olika lärosäten i landet. Studenterna<br />
från Göteborg ligger i topp med en genomsnittlig årsinkomst på<br />
178 900 kr ett år efter examen. Därefter följer studenterna från<br />
Uppsala, Stockholm, Linköping och Lund med inkomster över<br />
170 000 kr om året. I botten ligger studenter från lärosätena i<br />
Gävle, Jönköping och Halmstad. Skillnaden mellan de högst<br />
och lägst betalda är 29 000 kr per år.<br />
Dessa skillnader kan inte förklaras med individuella faktorer<br />
som utbildningsinriktning, utbildningens längd eller studenternas<br />
familjebakgrund. Vid undersökningar av inkomsterna tio år<br />
efter examen ligger samma lärosäten i topp respektive botten,<br />
men inkomstskillnaderna har nu tredubblats.<br />
Valet av arbetsmarknad visar sig ha stor betydelse för inkomstutvecklingen<br />
och majoriteten av studenterna väljer att bo<br />
kvar på högskoleorten.<br />
Rapporten ”Arbetsmarknaden för högskoleutbildade. Inkomstutveckling<br />
och geografisk rörlighet under 1990-talet” av<br />
Håkan Regnér och Marie Gartell kan beställas eller laddas ned<br />
från Sacos hemsida www.saco.se<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
SÅ LÄR DU<br />
DIG TA BETALT.<br />
Ofta är det svårt att sätta ett pris på kunskapstjänster.<br />
Många psykologföretagare som kontaktar oss söker stöd<br />
kring hur de ska sälja och ta betalt. Den kurs som<br />
Psykologtjänst arrangerade blev en succé. En av deltagarna<br />
lyckades redan dagen efter förhandla sig till ett bättre<br />
arvode än tidigare och tjänade på så sätt in kursavgiften.<br />
Nu finns chansen för flera att gå kursen som handlar om<br />
Konsten att ta betalt.<br />
KURSLEDARE<br />
Britt Marie Ahrnell,<br />
konsult & författare<br />
TID OCH PLATS<br />
• Göteborg 6 mars<br />
• Malmö 20 mars<br />
• Umeå 10 april<br />
• Stockholm 11 april<br />
KURSEN INNEHÅLLER:<br />
• Att sälja kunskap och hur den kan värdesättas<br />
• Affärslogik – gör rätt från början med det formella<br />
• Din attityd och inställning till att sälja och ta betalt<br />
• Fem sätt att prissätta sina tjänster<br />
• Att motivera och argumentera för sitt pris<br />
• Tips och förhandlingsteknik<br />
• Specifika frågor<br />
Några enkla men oerhört viktiga moment för att lära<br />
dig sälja och ta betalt för dina tjänster. Väl investerade<br />
timmar och kronor med andra ord. Anmäl dig redan idag<br />
för antalet deltagare är begränsat. Medlemmar i<br />
Psykologtjänst har förtur.<br />
Välkommen!<br />
Samtliga kurser äger rum mellan 10 – 16,<br />
lokaler meddelas vid anmälan.<br />
SISTA ANMÄLNINGSDAG<br />
20 dec (Göteborg & Malmö)<br />
31 jan (Umeå & Stockholm)<br />
Tel 08-567 06 460 Fax 08-567 06 499<br />
PRIS<br />
2500 kr ex moms för medlemmar i<br />
Psykologtjänst. Övriga betalar 3 500<br />
kr ex moms. Boken ”Att sälja och ta<br />
betalt för kunskap” ingår.<br />
ANMÄLAN<br />
Via e-post till psykologtjanst.<br />
anmalan@psykologforbundet.se<br />
Via fax till Susanne Bertman,<br />
Psykologtjänst, fax: 08-567 06 499.<br />
Ange vilken kurs, namn, företag, faktureringsadress,<br />
person-eller medlemsnummer,<br />
fax-, telefonnummer och<br />
e-postadress. Anmälan är bindande.<br />
9
A VHANDLING OM DAMP:<br />
Lugn miljö viktig<br />
Psykologen SvenOlof Dahlgren vid Psykologiska institutionen vid Göteborgs universitet,<br />
har i avhandlingen ”Why does the bus stop when I am not getting off?”<br />
studerat barn med damp, högfungerande autism samt Aspergers syndrom.<br />
Utifrån ett kognitivt perspektiv ville han se om det finns likheter mellan de tre diagnosgrupperna<br />
som styrker att de kvalitativt tillhör en och samma grupp.<br />
När SvenOlof Dahlgren började sin forskning i början<br />
av 90-talet, fanns en idé om att barn med damp,<br />
Aspergers syndrom och autism tillhörde samma<br />
kontinuum, det vill säga att de har samma grundproblem<br />
i skolan och i sin sociala miljö, men att det finns individuella<br />
variationer.<br />
Men stämde verkligen detta utifrån ett kognitivt perspektiv?<br />
–Det finns inte så många psykologiska studier gjorda utifrån<br />
ett kognitivt perspektiv, hur de här barnen inhämtar, bearbetar<br />
och hanterar signaler från omvärlden. Jag ville därför ta reda på<br />
vilka problem barn med motoriska, perceptuella och uppmärksamhetsstörningar<br />
har när det gäller att hantera och bearbeta<br />
information från omvärlden, säger psykolog SvenOlof Dahlgren.<br />
Han har träffat 31 barn med högfungerande autism, det vill<br />
säga barn med autism utan en begåvningsmässig nedsättning,<br />
29 barn med Aspergers syndrom samt 21 barn med damp. Barnen<br />
som rekryterats från olika neuropsykiatriska enheter i landet<br />
var mellan 6 till 14 år och har jämförts med en kontrollgrupp<br />
av 33 barn. Samtliga barn fick genomgå olika begåvningstester<br />
och var jämförbara i mental ålder och intelligens.<br />
Med hjälp av ett omfattande testbatteri bestående av olika<br />
psykologiska och neuropsykologiska instrument har SvenOlof<br />
Dahlgren testat barnen med bland annat avseende på ”theory of<br />
mind”, det vill säga förmågan att kunna byta perspektiv och förstå<br />
att andra människor är tänkande och kännande individer<br />
och att dessa tankar och känslor påverkar beteendet. Även barnens<br />
auditiva och visuella perception, verbala funktioner och<br />
minne testades.<br />
–Det visade sig att det finns ingenting som talar för att barnen<br />
med damp utifrån ett kognitivt perspektiv skulle tillhöra<br />
samma grupp som barn med autism och Asperger syndrom. I<br />
stället visade mina tester att barnen med damp klarade uppgifterna<br />
i stort sett lika bra som kontrollgruppen och att de därigenom<br />
hör till en egen grupp, medan barn med högfungerande<br />
autism och Aspergers syndrom tycks vara en grupp för sig, säger<br />
SvenOlof Dahlgren.<br />
Likheterna mellan barn med högfungerande autism och<br />
Aspergers syndrom var fler än olikheterna. Det finns därför inga<br />
direkt vetenskapliga belägg för att se dessa syndrom som två<br />
separata tillstånd, menar SvenOlof Dahlgren.<br />
–I dag lägger man ned onödigt mycket energi på att försöka<br />
avgöra vad som är autism och vad som är Aspergers syndrom.<br />
Mina resultat tyder på att de är två mycket likartade syndrom<br />
och inte kvalitativt skilda ifrån varandra. Skiljelinjen borde<br />
kanske gå mellan å ena sidan barn som har en kombination av<br />
autism och utvecklingsstörning, och å andra sidan barn med<br />
högfungerande autism och Aspergers syndrom, säger SvenOlof<br />
Dahlgren.<br />
ETT INTRESSANT FYND i avhandlingen är att hälften av barnen<br />
med högfungerande autism och Aspergers syndrom klarade<br />
testet ”theory of mind” klart bättre än förväntat. En dominerande<br />
uppfattning är annars att dessa barn inte presterar särskilt<br />
bra på denna typ av test. SvenOlof Dahlgren ifrågasätter därför<br />
om testet kan användas i kliniska sammanhang för att urskilja<br />
barn med högfungerande autism och Aspergers syndrom. Däremot,<br />
menar han, är testet ett nödvändigt redskap för att lära<br />
känna barnets individuella förutsättningar.<br />
-Resultaten visar att man i större utsträckning behöver kritiskt<br />
granska de metoder vi använder, och även utveckla de diagnostiska<br />
metoderna ytterligare, säger SvenOlof Dahlgren.<br />
När det gäller barnen med damp visade testerna att de klarade<br />
av att lösa avancerade uppgifter lika bra som kontrollbarnen,<br />
med undantag för de uppgifter som hade med läsförståelse att<br />
göra. Barnen med damp var dock mer motoriskt oroliga under<br />
testsituationen och hade svårt att sitta stilla.<br />
I pedagogiska sammanhang pratar man om den stora betydelsen<br />
av en lugn miljö för barn med neuropsykiatriska störningar,<br />
något som får starkt stöd i SvenOlof Dahlgrens avhandling.<br />
–Det är viktigt att komma ihåg att barnen befann sig i en<br />
lugn testmiljö med begränsade stimuli. Det fanns heller inga<br />
tidsbegränsningar. Det vore därför intressant att se hur barnen<br />
skulle klara uppgifterna under press. Det föreföll dock som om<br />
dessa barn tog längre tid att genomföra testerna i jämförelse<br />
med de icke funktionsnedsatta barnen, säger SvenOlof Dahlgren.<br />
Han menar att antalet barn med dessa störningar förmodligen<br />
var lika stort för 30 till 40 år sedan, men att symtombilden<br />
är vanligare i vår tid. Det beror sannolikt på att unga människor<br />
med bristfälliga förmågor klarade sig bättre i det gamla skolsystemet<br />
samtidigt som tempot var lugnare, informationsutbudet<br />
mindre och kraven i samhället lägre.<br />
–Det finns mycket som talar för att det stora problemet för<br />
10 Psykologtidningen 21/02
– Det finns mycket som talar för att det stora problemet för barn med damp är svårigheter med förmågan att inhämta information och att sedan<br />
bearbeta och sortera relevant information från irrelevant information, säger SvenOlof Dahlgren.<br />
barn med damp är svårigheter med de exekutiva funktionerna,<br />
det vill säga förmågan att inhämta information och att sedan bearbeta<br />
och sortera relevant information från irrelevant information,<br />
säger SvenOlof Dahlgren.<br />
DEBATTEN KRING BARN med så kallade neuropsykiatriska störningar<br />
väcker många känslor. Plötsligt har vi fått en ökande<br />
mängd barn som inte riktigt passar in, varken i skolsystemet<br />
eller i umgänget med andra människor.<br />
Varför tycks vissa barn vara mer sårbara än andra barn när de<br />
lämnar testrummet och kommer ut i samhället?<br />
– Resultaten i SvenOlof Dahlgrens avhandling stämmer väl<br />
överens med rådande teorier om hur man kan förklara damp<br />
utifrån kognitiva aspekter. Det går i viss mån att koppla ihop<br />
resultaten på psykologiska funktioner med neurologiska hårddata,<br />
men då måste man komma ihåg att den teknik vi har tillgång<br />
till för att göra funktionella hjärnundersökningar fortfarande<br />
är mycket grov, menar Björn Kadesjö, barnpsykiatriker<br />
vid Sahlgrenska universitetssjukhuset.<br />
–De avvikelser som har kunnat hittas med hjälp av magnetiska<br />
resonansundersökningar visar på en viss nedsatt funktion i<br />
de frontala delarna av hjärnan som har med exekutiva funktioner<br />
att göra. Men det är trots allt grova instrument och vi saknar<br />
fortfarande övertygande vetenskapliga bevis för att exakt kunna<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
säga var felet sitter. Men det handlar inte om en ärrvävnad i<br />
hjärnan, utan snarare om att den funktionella balansen mellan<br />
olika signalsubstanser inte är optimal, säger Björn Kadesjö.<br />
I utredningen av barn med beteendedefinierade problem<br />
läggs i dag stor tonvikt vid den kliniska bedömningen. Varken<br />
de psykologiska eller neuropsykologiska instrumenten är exakta<br />
och ett stort ansvar faller därför på den person som ska tolka och<br />
analysera testresultaten.<br />
Företrädare för olika discipliner har velat härleda barnens<br />
svårigheter till antingen biologiska eller psykosociala orsaker,<br />
en polariserad och ensidig uppdelning. De svårigheter som barn<br />
uppvisar måste ses utifrån ett komplext samspel där såväl biologiska<br />
som psykosociala och familjerelaterade förhållanden har<br />
betydelse för problematiken, menar Håkan Nyman, neuropsykolog<br />
vid Psykiatricentrum på Karolinska sjukhuset.<br />
– SvenOlof Dahlgrens avhandlingsarbete är ett steg på vägen<br />
för att försöka förstå grundläggande psykologiska funktionsavvikelser.<br />
Något som är viktigt när det gäller habilitering och<br />
pedagogiska insatser. Jag tycker också att avhandlingen ger stöd<br />
för betydelsen av att träna och bygga upp de mer fundamentala<br />
funktionerna först, innan man går över till mer sociala träningsuppgifter,<br />
säger Håkan Nyman.<br />
eva nordin, frilansjournalist<br />
robert ekegren<br />
11
värt att veta<br />
Nya LAF-regler vid årsskiftet<br />
Förändringar i lagen om arbetsskadeförsäkring<br />
(LAF) gör det något lättare<br />
att få ersättning efter årsskiftet.<br />
I fortsättningen räcker det dock inte<br />
med att anmäla arbetsskada,<br />
man måste ansöka om ersättning.<br />
Vi har tidigare berättat om förändringar i lagen<br />
om arbetsskadeförsäkring. Lagen har<br />
ändrats från och med 1 juli i år och kommer<br />
även att ändras från och med 1 januari 2003.<br />
Den ändring som redan genomförts innebär<br />
att bevisreglerna har ändrats. De som råkar<br />
ut för en arbetsskada 1 juli 2001 eller senare<br />
kommer att få sina skador bedömda efter<br />
den nya lagen som är något mer generös.<br />
Det är i huvudsak först när en person får en<br />
så kallad stadigvarande inkomstförlust som<br />
det blir aktuellt att pröva om det är en arbetsskada<br />
i lagens mening. Riksförsäkringsverket<br />
räknar med att antalet godkända ar-<br />
Psykologrollen<br />
i fokus<br />
De sista soliga dagarna i september<br />
möttes 180 psykologkolleger<br />
från förskola och skola till tre gemensamma<br />
konferensdagar i Helsingborg.<br />
Programmet I stormens öga – psykologrollen i en<br />
föränderlig tid spände över perspektiv från<br />
organisationsnivå till grupp och individ.<br />
Psykologförbundets ordförande Torgny<br />
Danielsson öppnade dagarna och förste föreläsare<br />
var Mats Alvesson, fil dr i tillämpad<br />
psykologi och professor i företagsekonomi i<br />
Lund. Han granskade begreppet organisationskultur<br />
som ett kollektivt fenomen,<br />
byggt på de gemensamma föreställningar<br />
som finns hos individerna inom organisationen.<br />
Organisationskultur är alltså en socialt<br />
konstruerad skapelse, där dessa föreställningar<br />
kontinuerligt prövas. I den är konflikter<br />
något naturligt, men kan ta formen<br />
av såväl destruktiva som produktiva sådana.<br />
Gunilla Guvå, fil dr och Ingrid Hylander, fil<br />
dr, båda från Linköping var med på konferensdagarna<br />
i Helsingborg redan 1998. Då<br />
med varsin doktorsavhandling i vardande.<br />
Nu fick vi ta del av de färdiga avhandlingarna.<br />
(Psykologtidningen har publicerat separata<br />
artiklar om avhandlingarna, nr 18/01<br />
och 10/01).<br />
Lars Dencik, professor i socialpsykologi i<br />
Roskilde, utmanade psykologskaran genom<br />
att tala under rubriken ”Att med hjälp av<br />
psykologi systematiskt (miss)förstå sin sam-<br />
betsskador kommer att öka från ca 6 000 till<br />
ca 12 000. Det är således ingen våldsam ökning<br />
det handlar om i jämförelse med de<br />
118 622 skador som godkändes 1989.<br />
Ytterligare en förändring genomförs i<br />
denna lagstiftning från årsskiftet. I de fall<br />
försäkringskassan godkänner en skada, kan<br />
den skadade få ersättning för karensdagar.<br />
Värdesäkringen av livräntor kommer att bli<br />
bättre och försäkringskassan ska pröva<br />
livränta i de fall arbetsförmågan är varaktigt<br />
nedsatt eller nedsatt för minst ett år framåt.<br />
Detta är positiva förändringar som gör att<br />
det blir något lättare att få ersättning.<br />
YTTERLIGARE EN FÖRÄNDRING är att den enskilde<br />
i fortsättningen måste ansöka om ersättning.<br />
Det räcker således inte med att anmäla<br />
arbetsskada, man måste också ansöka<br />
om varje ersättning som kan bli aktuell. Tidigare<br />
gjorde försäkringskassorna en prövning<br />
på eget initiativ. Så blir det inte från<br />
Kaffepaus i digert program.<br />
tid”. Han lät oss följa ”lille Hans” inträde på<br />
förskolan och ifrågasatte om de gamla teorierna<br />
kan förklara barns socialisering. De<br />
äldre generationernas inflytande på hur ”lille<br />
Hans” formas har minskat, ”parental modellurholkning”.<br />
Förmågor som att kunna<br />
separera sig, integrera sig, att använda sig av<br />
olika situationers möjligheter och att kunna<br />
behålla självkontrollen är avgörande för hur<br />
barnets liv gestaltas. En teori om ”modern<br />
barndom” borde inkludera begreppen kontext/livsrum<br />
och tid för att vara användbar.<br />
KONFERENSDAG 2 avrundades med att lägga<br />
ned de två yrkesföreningarna vid separata<br />
årsmöten och bilda en ny gemensam yrkesförening<br />
(se Psykologtidningen nr 19/02).<br />
De flesta av kollegerna på fältet arbetar numera<br />
i såväl förskola som skola.<br />
Den sista förmiddagen bjöd på en härlig<br />
variation i föreläsarstil. Först ut var Alf Nilsson,<br />
professor i psykologi i Lund med en<br />
klassiskt akademisk föreläsning som gav<br />
mersmak. Affekternas kraft blev tydlig på<br />
många sätt. De fungerar som primärt motivationssystem<br />
för människan, de bidrar till<br />
förnimmelsen av själv, de är grundläggande<br />
för utveckling av värdesystem/moralbild-<br />
årsskiftet. Denna förändring kan innebära<br />
att människor förlorar ersättning. För att<br />
söka en ersättning måste man känna till att<br />
den finns.<br />
Från 1 januari 2003 ändras även reglerna<br />
angående sjukbidrag och förtidspension.<br />
Dessa begrepp försvinner och ersätts med:<br />
Tidsbegränsad sjukersättning, sjukersättning<br />
och aktivitetsersättning.<br />
Tidsbegränsad sjukersättning och sjukersättning<br />
ersätter sjukbidrag och förtidspension.<br />
Aktivitetsersättning får de som är yngre<br />
än 30 år. Ersättningsnivån kommer också<br />
att förändras, men inte<br />
för dem som fått sina<br />
förmåner före årsskiftet.<br />
För de nytillkomna<br />
blir ersättningen 64<br />
procent av den beräknade<br />
inkomsten.<br />
eva karlsson aldvin<br />
ombudsman<br />
ning och de är spädbarnets alfabet för att<br />
förmedla behov.<br />
Som final talade psykoanalytikern Ludvig<br />
Igra, om ”affektens kraft på gott och ont”. I<br />
sin föreläsning beskrev han ”tillit” som ”villighet<br />
att skicka iväg positiva projektioner, i<br />
hopp om att det ligger något i dem”. Våra<br />
strukturer som tolkar omvärlden positivt eller<br />
negativt har en tendens att bli frigående<br />
och lever sitt eget liv, oberoende av vad som<br />
händer oss.<br />
Beskrivningar av barn som inte har, eller<br />
har förlorat hoppet om, en tillitsfull relation<br />
till vuxna får vi psykologer ofta ta del av genom<br />
pedagogers berättelser i förskola/skola.<br />
Mellan barnet och den vuxne kan ibland utvecklas<br />
en destruktiv, grym relation, som<br />
paradoxalt nog ger trygghet genom sin<br />
förutsägbarhet. Öppenheten och ovissheten<br />
i en god relation, där ingen har kontroll eller<br />
makt över den andre, kan skrämma mer.<br />
Så efter tre dagar av föreläsningar med<br />
hög kvalitet och kollegiala pratstunder begav<br />
vi oss inspirerade hemåt för att efter helgen<br />
åter kliva in i vår yrkesroll i förskola/<br />
skola.<br />
kristin hintze, psykolog<br />
kristin.hintze@stad.helsingborg.se<br />
12 Psykologtidningen 21/02
Friskt vågat<br />
GötaPriset<br />
GötaPriset är en tävling för dig som utvecklar Sveriges<br />
offentliga verksamheter. Årets tema är Friskt vågat.<br />
Vi efterlyser projekten som vågar förändra ledarskap,<br />
kompetens, organisation och arbetsmiljö. Berätta hur<br />
det gick till att få en bättre verksamhet!<br />
Skicka ett e-mail med syfte, metod och resultat före<br />
den 20 december 2002. Det skall vara kort, en<br />
knapp A4-sida eller max 3.000 tecken. Du tävlar<br />
om 300.000 kr och kan välja mellan att presentera<br />
ditt projekt som uppsats eller poster. De nominerade<br />
projekten medverkar på KvalitetsMässan.<br />
KvalitetsMässan är Nordens största<br />
konferens och fackmässa om verksamhets-<br />
och samhällsutveckling. Den äger<br />
rum på Svenska Mässan i Göteborg den<br />
7–9 oktober 2003.<br />
Tävla om GötaPriset<br />
och 300.000 kr!<br />
Kvalitetsutveckling och förnyelse<br />
Kvalitetsutveckling och förnyelse, vad gäller såväl<br />
organisation som innehåll, är av avgörande betydelse<br />
för den offentliga sektorns framtid.<br />
Unik kunskap? Tävla om GötaPriset!<br />
Psykologer besitter, genom sin utbildning och erfarenhet,<br />
en unik kunskap i dessa avseenden. Ett sätt att<br />
sprida sina idéer är att medverka i tävlingen om<br />
GötaPriset.<br />
Läs mer på www.kvalitetsmassan.se eller skicka efter foldern om GötaPriset<br />
Adress: KvalitetsMässan, Östra Hamngatan 52, 411 09 Göteborg<br />
Tel: 031-61 10 66 Fax: 031-13 86 50 E-post: info@kvalitetsmassan.se
DEBATT<br />
Hemsydda påståenden<br />
om klinikers tankar<br />
Per Magnus Johansson utger sig för att i sin <strong>artikel</strong> i Psykologtidningen nr 17/02<br />
undersöka varför det finns en klyfta mellan teoretiker och praktiker.<br />
Skulden till uppdelningen lägger han på klinikern, skriver PTP-psykolog<br />
Pauline Boo. Ingenstans uppmanas teoretikern att intressera sig för vad klinikerna<br />
anser gångbart i teori och behandling.<br />
Per Magnus Johansson beskriver två enligt<br />
honom ”inte ovanliga förhållningssätt bland kliniska<br />
psykologer”. Det ena handlar om en hos<br />
klinikern överdriven respekt för forskare<br />
inom akademisk tradition. Artikelförfattaren<br />
menar att kliniker uppfattar akademiker<br />
med ”prestigetunga” titlar vara i en position<br />
överlägsen deras egen. Det andra förhållningssättet<br />
enligt honom är att klinikers uttalanden<br />
i pseudooffentliga sammanhang<br />
tar sig uttryck i en raljerande ton och att de<br />
”uppträder och talar som om de hade en kunskap<br />
överlägsen alla andras”. Sedan drar han sin<br />
slutsats: ”Det andra förhållningssättet, som<br />
följer av det första, beror på att den egna yrkeserfarenheten<br />
inte värderas särskilt högt av dem<br />
själva”.<br />
Per Magnus Johansson (PMJ) kommer<br />
med flera ”sanningar” om kliniskt verksamma<br />
psykologer utöver ovanstående om varför<br />
de inte uttalar sig offentligt. En av dessa<br />
är ”att kliniker ofta har ersatt teoretiskt arbete och<br />
sant kunskapssökande med dogmatik och tal i eget<br />
intresse”. Man kan stilla undra var dessa påståenden<br />
har sitt ursprung och sitt empiriska<br />
underlag? Såvida PMJ inte har utfört någon<br />
forskningsstudie på kliniska psykologers inställning<br />
till att förmedla vidare sin kliniska<br />
erfarenhet och kompetens, är detta endast<br />
hans eget tyckande.<br />
Han framhåller ett centralt faktum – att<br />
varje människa har något som skiljer sig från<br />
andra och något som förenar dem med<br />
andra, att detta aktualiseras i ett specifikt<br />
samhälle. Detta ska ses som en drivkraft och<br />
en kunskap, som psykologen har en skyldighet<br />
gentemot sig själv, patient och tredje<br />
part att anamma. Ett givet kausalt orsakssamband<br />
blir då enligt honom följande: ”Om<br />
skyldigheten togs på allvar skulle patienten samtala<br />
med någon som själv tänkt och därmed fått något<br />
originellt och omdömesgillt att säga”. Därpå<br />
övergår han till att beskriva den person som<br />
patienten annars skulle möta; ”någon som<br />
upprepar dogmer, mer eller mindre modebetonade<br />
och – paradoxalt nog – inte sällan fastnaglade<br />
i överdrivna anspråk. Den senaste formen av<br />
dogm, den så kallade kognitiva terapin, producerar<br />
psykologer som upprepar banaliteter och meningslösheter<br />
från manualer”.<br />
Det blir tydligt att PMJ har bristande kunskaper<br />
om vad den ”så kallade” kognitiva<br />
teorin och metoden är. Han gör själv uppdelningen<br />
mellan akademiker och kliniskt<br />
aktiva. Detta är en grov indelning och problemet<br />
ser annorlunda ut om man undersöker<br />
hur det ser ut på forskningsområdet gällande<br />
den analytiskt/dynamiska terapin respektive<br />
den kognitiva terapin.<br />
KOGNITIV TERAPI tillsammans med kognitiv<br />
beteendeterapi har sedan 60- och 70-talen<br />
utvecklats i rasande takt med mängder av<br />
forskningsresultat och effektivitetsstudier<br />
med positiva resultat. Allteftersom forskningen<br />
framskridit har de kognitiva- och beteendeterapeuterna<br />
utvecklat och modifierat<br />
sina behandlingar för att verka för patientens<br />
bästa, det vill säga man behandlar efter<br />
mottot; ”doing what works and for<br />
whom”. Forskning visar vilka behandlingar<br />
som botar vilka tillstånd och symtom.<br />
Man kan gå in på WHOs (World Health<br />
Organization) hemsida och själv ta reda på<br />
vad man kommit överens om inom forskningsområden<br />
världen över, vilka behandlingar<br />
som har bäst effekt på olika psykiska<br />
tillstånd. Där är det vedertaget att KBT är<br />
en överlägsen behandlingsmetod bland annat<br />
vid ångestsyndrom.<br />
PMJ nämner inte vad forskningen säger<br />
om analytisk/dynamisk terapi. Han undviker<br />
att nämna att de två disciplinerna, det<br />
vill säga den dynamiska och KBT, har helt<br />
olika förhållningssätt, inställning till och användande<br />
av forskning. Han nämner inga<br />
effektstudier av psykoanalytisk/dynamisk<br />
terapi. Jag sökte och fann en enda effektstudie<br />
av den sistnämnda disciplinen. Mot denna<br />
bakgrund förefaller det mig underligt att<br />
PMJ beskriver kognitiv terapi som en dogm,<br />
något modebetonat, som paradoxalt nog<br />
inte sällan är fastnaglat i överdrivna anspråk.<br />
Han skriver vidare att ”moderna terapiformer<br />
likställs utan eftertanke med bra terapi, och<br />
en så kallad gammal terapiform – exempelvis den<br />
psykodynamiskt orienterade – blir automatiskt<br />
detsamma som dålig och förlegad terapi”. Att<br />
som inom kognitiv/beteendetradition följa<br />
forskningsrön och ständigt utveckla och<br />
modifiera, lyssna till vad patienter upplever<br />
sig hjälpta av, kallar inte jag för att anamma<br />
något utan eftertanke. PMJ skriver också<br />
”Att en teoribildning förändras och modifieras –<br />
det vill säga kan utvecklas – utifrån en kritisk bearbetning<br />
av befintliga teorier och en föränderlig<br />
social verklighet är knappast en idé som görs gäl-<br />
lande av dessa ideologiskt färgade talesmän”.<br />
Min fråga till honom är: På vilket sätt har<br />
den analytiska teorin förändrats, utvecklats<br />
och modifierats utifrån kritisk bearbetning<br />
och i en föränderlig social verklighet?<br />
Han beskriver kognitivt kunniga som<br />
några som har ”överdrivna anspråk med förenklade<br />
resonemang” utifrån en teori som inte<br />
kan användas som utgångspunkt för att förstå<br />
den sammansatta och gåtfulla människan.<br />
Underförstått är att den analytiska<br />
teorin är en sådan. Det handlar om tonvikt<br />
vid olika perspektiv. Ett perspektiv är, att<br />
om en enkel intervention med bakomliggande<br />
teorier kan bota en människa som lider,<br />
så får teorin vara hur enkel den vill.<br />
PMJ PLÄDERAR FÖR att man ska tänka systematiskt<br />
och kritiskt och att det är något som<br />
kliniska psykologer bör tillägna sig. Han<br />
skriver att man inte kan förvänta sig att den<br />
kliniska erfarenheten i sig ska ge denna förmåga.<br />
Detta menar han i stället sker inom<br />
den akademiska sfären, vilket är en sanning<br />
med modifikation. ”Kompetensen träder fram<br />
ur en inställning som bygger på öppenhet gentemot<br />
andra discipliner lika väl som gentemot representanter<br />
för tankar komna ur andra utgångspunkter<br />
än de egna”. Vari ligger öppenheten i att<br />
kalla andra discipliner för dogm, rådande<br />
mode med överdrivna anspråk och förenklade<br />
resonemang?<br />
PMJ framhåller vikten av att möta ”en<br />
äldre, mer erfaren psykoterapeut med förmåga att<br />
förmedla sin kunskap . . . Denna kompetens får<br />
däremot inte vara en mystifierad erfarenhet som<br />
gör att den kliniska psykologen föreställer sig, á<br />
priori, vara bärare av ett större vetande än de som<br />
inte har den. Denna erfarenhet bör yttra sig som<br />
en tillgång i tänkandet, inte utgöra en märkligt<br />
beslöjad referens som används som det nödvändiga<br />
tecknet på att tillhöra de utvaldas skala.” Jag<br />
undrar vem han egentligen syftar på och<br />
14 Psykologtidningen 21/02
tänker att den beslöjade referensen skulle<br />
vara lätt avhjälpt genom att framför allt se<br />
till vad modern forskning förespråkar.<br />
Artikeln utger sig för att undersöka varför<br />
det är ett glapp mellan teoretiker och praktiker.<br />
Jag vet inte om syftet uppnåtts genom<br />
PMJs hemsydda påståenden om vad klinikern<br />
tänker och känner utan att empiriskt<br />
förankra det. Skulden till uppdelningen<br />
mellan praktiskt och teoretiskt arbete läggs<br />
på klinikern. Inte någonstans ser man att<br />
teoretikern uppmanas att intressera sig för<br />
att gå ut i verksamheterna och systematiskt<br />
undersöka vad klinikerna anser fungera i<br />
teori och i behandling av patienter. Kliniker<br />
sprider sinsemellan information via kontaktnät<br />
och patienterna har ofta själva hört<br />
av andra nöjda patienter vad som hjälpt<br />
dem.<br />
Att nå ut till teoretiker och forskare handlar<br />
mycket om vad teoretikerna och forskarna<br />
intresserar sig för. Det handlar även om<br />
forskningsanslag, som ofta är styrda till specifika<br />
intresseområden. PMJ påstår att en<br />
stor del av problemet ligger i att klinikern<br />
identifierar sig med någon som är ”reducerad<br />
till att antingen avundsamt snegla mot akademiska<br />
psykologer eller aggressivt ta avstånd från ’den<br />
positivistiska akademiska psykologin’.” Som avslutande<br />
kommentar på detta skulle jag,<br />
snarare än att lägga skulden på ”den avundsamma<br />
praktikern”, vilja peka på något av<br />
högsta vikt. Nämligen hur de olika disciplinerna<br />
ställer sig till forskning och hur de på<br />
olika sätt skiljer sig i sitt användande av<br />
forskning och forskningsresultat.<br />
pauline boo, PTP-psykolog<br />
Per Magnus Johansson återkommer med svar i<br />
nästa nummer av Psykologtidningen.<br />
kalendarium<br />
November<br />
19 Arbetslivets psykologer, seminarium<br />
21 Möte, seniorerna, östra regionen<br />
23 PKF, seminarium i Göteborg<br />
26 Landstingskretsen-Stockholm,<br />
årsmöte<br />
28 Blekingekretsen, seminarium<br />
28 Sörmlandskretsen, årsmöte<br />
29 Neuropsykologerna, östra,<br />
seminarium<br />
December<br />
2 Psykologer i Norrbotten, årsmöte<br />
3 Bohuskretsen, årsmöte<br />
4 Lunch, seniorerna, västra regionen<br />
4 Kommunala psykologer i Göteborg,<br />
årsmöte<br />
5 Neuropsykologerna, väst,<br />
föreläsning<br />
5–6 FS<br />
12 Jullunch, seniorerna, östra regionen<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Temadag kring mötet med flyktingar<br />
Vilka krav ställs på psykologer i mötet<br />
med flyktingar? Hur arbetar psykologer<br />
med traumatiserade barn och vuxna<br />
och hur kan vi hantera eventuella<br />
kulturskillnader? Det var ämnet då<br />
Umeås psykologstudenter samlades till<br />
en temadag i mitten av oktober.<br />
Som ett komplement till den vanliga utbildningen<br />
arrangerade Psykologiska Föreningen,<br />
Umeås studerandefackliga förening, i<br />
samarbete med Institutionen för psykologi<br />
en temadag med rubriken ”Psykologen i<br />
möte med andra kulturer”. Idén uppstod i<br />
samband med debatten kring ”hedersmord”<br />
och utmynnade på studenternas initiativ i<br />
en heldag, där psykologer med stor erfarenhet<br />
av arbete med flyktingar bjöds in för att<br />
delge sina erfarenheter.<br />
Lilian Levin, som bland annat verkar vid<br />
Barnflyktingmottagningen och BUP:s flyktingteam<br />
i Umeå, föreläste om sina erfarenheter<br />
av att möta och behandla traumatiserade<br />
flyktingbarn och deras familjer. Hon<br />
betonade vikten av ett tidigt bemötande för<br />
att på bästa sätt kunna upptäcka barn med<br />
problem och erbjuda dem hjälp. Vidare<br />
poängterade hon att barnets egen berättelse<br />
måste få komma i fokus eftersom den annars<br />
riskerar att överskuggas av familjens gemensamma<br />
historia.<br />
Gunilla Kivling Bodén gav ett annat perspektiv<br />
på flyktingmottagande, då hon talade<br />
om traumatiserade vuxna. Med utgångspunkt<br />
i sina erfarenheter från arbete inom<br />
Sundsvalls vuxenpsykiatri samt av forskning<br />
kring bosniska flyktingar, talade hon bland<br />
annat om traumatisering och posttraumatiska<br />
reaktioner. Hon nämnde även risken<br />
att som psykolog drabbas av sekundär traumatisering,<br />
och menade att handledning och<br />
stöd för psykologen är en nödvändighet.<br />
Dagen avslutades med en föreläsning av<br />
Muhammed Taha, psykolog på rättspsykiatriska<br />
kliniken i Umeå. Muhammed Taha<br />
Mellan 1996 och 1999 ökade antalet långtidssjukskrivna<br />
dramatiskt. Tänkbara förklaringar<br />
som har diskuterats är ökad sjuklighet,<br />
ökad andel äldre i befolkningen, förändrade<br />
attityder till sjukskrivning etc.<br />
En förklaring till det ökade antalet långtidssjukskrivna<br />
bland den äldre delen av arbetskraften<br />
är dock att allt färre förtidspensioneras.<br />
Långtidssjukskrivning har ersatt<br />
förtidspensionering i stor utsträckning eftersom<br />
man under senare år blivit alltmer restriktiv<br />
till att förtidspensionera. Förtids-<br />
Lilian Levin<br />
talade om hur vår kultur formar oss som individer,<br />
och därmed också som psykologer. I<br />
arbetet med flyktingar blir det därför oerhört<br />
viktigt att ha kunskap om och förståelse<br />
för kulturella variationer. Detta, samt insikten<br />
om att varje människa är unik, menade<br />
han, är en förutsättning för att skapa en förtroendefull<br />
relation mellan klient och psykolog.<br />
Temadagen var mycket uppskattad av<br />
både studenter och föreläsare, mycket för att<br />
de frågor som berördes sällan får den uppmärksamhet<br />
och det utrymme de förtjänar.<br />
Med inlevelse och stor kunskap gav föreläsarna<br />
en bred bild av vad arbete med flyktingar<br />
kan innebära. Många frågor besvarades,<br />
men framför allt väcktes studenternas<br />
nyfikenhet och intresse. Förutom att dela<br />
med sig av sina erfarenheter, förmedlade föreläsarna<br />
en stark känsla av vad som krävs<br />
för arbete inom området – kunskap, förståelse<br />
och engagemang!<br />
emma knutson, elisabet rondung<br />
Psykologiska Föreningen i Umeå<br />
Långtidssjukskrivning i stället för förtidspension<br />
pensionering föregås ofta av lång sjukskrivning.<br />
Med en mer restriktiv hållning till förtidspension<br />
fortsätter många i stället att vara<br />
långtidssjukskrivna. Det skriver SCBs tidning<br />
Välfärdsbulletinen (3/2002).<br />
Statistiken visar att sjukskrivningarna<br />
ökar med stigande ålder. För kvinnor är andelen<br />
av inkomsten som består av sjukpenning<br />
hög under småbarnsperioden och sjunker<br />
något i 40-årsåldern för att sedan öka<br />
igen.<br />
15
ecensionfilm<br />
Ingenting är givet i almodóvarland<br />
TALA MED HENNE<br />
Regi: Pedro Almodóvar<br />
(Sandrew Metronome)<br />
■ Pedro Almodóvars filmer drar alltid till sig<br />
uppmärksamhet. Det finns en nerv och en<br />
närvaro hos honom som väcker förväntningar<br />
hos publiken. Det finns en kärlek till människorna<br />
han skildrar, som gör hans historier oemotståndliga.<br />
I hans senaste Tala med henne har<br />
han stramat till stilen och hållit tillbaka flödet av<br />
associationer, så att berättelsen framstår mer<br />
klar och renodlad än i hans tidigare filmer.<br />
Från Kvinnor på gränsen till nervsammanbrott<br />
över Allt om min mamma blir Tala med<br />
henne en logisk följd: Almodóvars intresse för<br />
hur vi människor uthärdar de svåraste livets<br />
skiften, de mest förtärande känslostormarna,<br />
bestämmer hans ämnesval.<br />
I almodóvarland är könsrollerna inte givna.<br />
Där kan männen gråta och utan åthävor lämna<br />
allt för att vårda sig om sin älskade. Där kan<br />
mödrarna vara hårda som sten eller fullständigt<br />
frånvarande. Där kan till och med tjurfäktaren<br />
vara kvinna.<br />
Benigno har hela sitt liv levt med sin mamma<br />
och tagit hand om henne. ”Var hon sjuk?” ”Nej,<br />
hon var bara lat.” ”Kände han sig inte utnyttjad?<br />
”Neej, inte alls!” Han tyckte om att ge henne all<br />
den kärlek, skönhet och njutning hon behövde.<br />
Incestuöst? Jaa, det är det väl, eller…? Ja, invanda<br />
föreställningar och uppfattningar om vad<br />
som är rätt och normalt ställs på huvudet hos<br />
Almodóvar. Jag kommer att tänka på gamle<br />
Donald Winnicott när jag ser Tala med<br />
henne. Av flera skäl. Ett är förmågan att ge utrymme<br />
för den andras unika sätt att tillfredsställa<br />
sina innersta behov. Alldeles bortsett från<br />
konvenans och rådande regler.<br />
Benigno är väl rustad att vårda. För att kunna<br />
ge mamma det hon behövde utbildade han sig<br />
till frisör, kosmetolog, massör, kock och slutligen<br />
sjukvårdare. Hela hans uppfinningsförmåga<br />
riktas in på att hitta de åtgärder som bäst<br />
ska gynna hans skyddsling. Själva nerven i<br />
hans åtagande är kärleken.<br />
NÄR MAMMA DÖR uppstår ett vakuum som<br />
snart fylls av uppdraget att vårda den trafikskadade<br />
Alicia. Hon är baletteleven som blivit<br />
sin lärares älsklingsadept. Geraldine Chaplin<br />
spelar läraren och gör här en av sina mest kongeniala<br />
tolkningar av en kvinnas, intill kvävning,<br />
krävande omsorger. Hennes sätt står i bjärt<br />
kontrast till Benignos empatiska åtgärder.<br />
Hans motto verkar vara: Det som är bra för<br />
henne är min glädje.<br />
En belysande liten dialog mellan Benigno<br />
och balettläraren utspinner sig över Alicias huvud<br />
på sjukhuset, där Benigno sin vana trogen<br />
försöker leva sig in i och fylla i när läraren famlar<br />
efter orden. Hans försök ter sig klumpiga och<br />
jordnära i den andres esoteriska, exklusiva<br />
värld. Men det är han som ser den omedelbara<br />
verkligheten. Här illustreras i miniformat skillnaden<br />
mellan kärlek som bottnar i narcissism<br />
och den som är sprungen ur den integrerade<br />
individens förmåga att älska. När Benigno<br />
senare diagnostiseras av överheten (psykiatern<br />
och samtidigt Alicias far) som psykopat, ser vi<br />
ett glasklart fall av feldiagnos styrt av projicerat,<br />
svartsjukt hat.<br />
Filmens Benigno talar Alicia tillbaka till livet.<br />
Parallellt med det som sker mellan Benigno<br />
och Alicia, utspelas en annan historia. Journalisten<br />
Marco sitter och gråter framför TVn och<br />
får av en slump se en tjurfäktning där matadoren<br />
är en kvinna, Lydia. Han får för sig att han<br />
måste intervjua henne. Han lyckas få kontakt<br />
med henne och redan vid deras första möte<br />
avslöjas den pinsamma luckan i tjurfäktarens<br />
mod: Hon hyser panisk skräck för ormar.<br />
Marco (Macho?) slår ihjäl ormen och erbjuder<br />
sig att ligga på soffan hos henne för att hon<br />
ska slippa vara ensam. Hans intuition säger<br />
honom att tjurfäktarens dödsförakt bottnar i<br />
skräcken för sexualiteten. Hon iklädes rituellt<br />
sin guldglänsande uniform och liknar till det yttre<br />
helt sina manliga kollegor. Och ändå, publikens<br />
fascination ökar naturligtvis av vetskapen<br />
om att det är en kvinna som leker med döden.<br />
Innanför västen svallar Lydias egen drift att<br />
upprätta sin misslyckade far och återvinna sin<br />
älskade, tjurfäktaren, mannen.<br />
FILMENS CENTRALA DEL utspelar sig på sjukhuset,<br />
där Alicia och sedan även Lydia vårdas<br />
efter sina olyckor. Bägge befinner sig i koma<br />
och har varsin deciderad vårdare i Benigno och<br />
Marco. De bägge männen finner varandra över<br />
bråddjupa skillnader i manlig attityd. Det är Benigno<br />
som lär Marco att ”tala med” sin patient.<br />
”Hon kan ju inte höra”, invänder vi och Marco.<br />
Och hur vet vi det? Benigno är likt en spädbarnspsykoanalytiker<br />
övertygad om att bli hörd<br />
och att det har betydelse för patientens livsvilja.<br />
Benignos lyhördhet för Alicias tillstånd blir<br />
hennes räddning. Redan från deras första möte<br />
på gatan, när hon fortfarande är en frisk ung<br />
kvinna, som orädd utmanar trafiken, följer han<br />
henne utan tvekan. Han är lika oförskräckt som<br />
Donald Winnicott när han utmanade hela det<br />
psykoanalytiska etablissemanget inklusive sin<br />
egen handledare, Melanie Klein. Winnicott var<br />
övertygad om att barnets symtom var adaptiva<br />
försök att förmedla till föräldrarna hur det kände<br />
sig och vad som skulle till för att det skulle må<br />
bättre. Tack vare Benignos vilja att kommunicera,<br />
blir Alicias regression (koma) fruktbar och<br />
resulterar i tillfrisknande. Han ensam hävdar<br />
betydelsen av att tala med henne som om hon<br />
kunde svara.<br />
cecilia hector<br />
16 Psykologtidningen 21/02
■ Psykoterapipatienters upplevelser av separationen<br />
från terapeuten, efter att behandlingen<br />
avslutats, är ämnet för psykologen och psykoterapeuten<br />
Maj-Britt Larsson Holmkvists bok.<br />
Författaren påpekar att det är tunt med<br />
forskning på området. Visserligen finns det numera<br />
ganska gott om litteratur om den separationsprocess<br />
som behandlingens avslutning<br />
innebär, men beskrivningarna utgår mestadels<br />
från psykoanalytikerns/psykoterapeutens perspektiv,<br />
i stället för att undersöka patienternas<br />
personliga, unika upplevelser.<br />
Maj-Britt Larssons Holmkvists bok är resultatet<br />
av ett forskningsprojekt som efterhand fått<br />
en radikalt annorlunda uppläggning än vad<br />
som ursprungligen var tänkt. Författaren beskriver<br />
den mödosamma process som medfört<br />
att hon avbrutit sin forskarutbildning vid Psykologiska<br />
institutionen i Stockholm och i stället<br />
valt att publicera materialet i populärvetenskaplig<br />
form. I synnerhet är det hennes egen<br />
roll som förändrats, från forskarens till den<br />
stödjande deltagarens och terapeutens, i<br />
mötet med de patienter som ingått i undersökningen.<br />
De ursprungliga frågeställningarna handlar<br />
om förekomsten av separationsprocess hos<br />
psykoterapipatienter efter avslutad behandling,<br />
hur denna process ser ut och om den kan indelas<br />
i olika stadier och strategier. I redovisningen<br />
av materialet väljer Maj-Britt Larsson Holmkvist<br />
att inrikta sig på patientens upplevelser av<br />
separationsprocessen som en avspegling av<br />
kvaliteterna i den relation som funnits mellan<br />
patient och terapeut, ifråga om till exempel<br />
hållandefunktion, möjligheter att erkänna och<br />
bearbeta negativ överföring och möjligheter till<br />
internalisering av terapeuten som gott objekt.<br />
Internaliseringsprocessens karaktär har en<br />
avgörande betydelse för om separationen från<br />
terapeuten i första hand upplevs som en förlust,<br />
något ofullständigt och smärtsamt som leder<br />
till förnekande, eller som en frigörelse, en<br />
väg till nya möjligheter, påpekar författaren.<br />
Hennes teoretiska bas är objektrelationsteorin,<br />
med utgångspunkt i författare som Winnicott<br />
och Bowlby.<br />
Boken redovisar upplevelser av separationsprocessen<br />
hos 22 vuxna psykoterapipatienter i<br />
skiftande åldrar. Drygt hälften av dem har gått i<br />
långtidsterapi med en tidslängd från ett till sex<br />
år, övriga patienter har gått i korttidsterapi med<br />
fixerad längd om tolv samtal. Författaren har<br />
träffat varje patient vid tre tillfällen, en och en<br />
halv månad, tre månader och sex månader efter<br />
avslutad psykoterapi. Syftet har då varit att avläsa<br />
patientens upplevelser av separationen<br />
dels genom en ”halvstrukturerad” intervju, dels<br />
med hjälp av ett projektivt bildmaterial som<br />
bland annat hämtats ur ORT, The object relations<br />
technique.<br />
I BOKEN REDOVISAS varje patient för sig, i<br />
form av lättillgängliga textbeskrivningar på vardagsspråk,<br />
med objektrelationsteoretiskt baserade<br />
slutsatser. Patienterna har delats in i olika<br />
kapitel eller grupper, beroende på hur pass<br />
lyckosam separationsprocessen och dess ut-<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Patientens<br />
upplevelser av<br />
separation<br />
DEN BLOMSTERTID NU KOMMER<br />
– PATIENTENS SEPARATION<br />
FRÅN TERAPEUTEN<br />
Av Maj-Britt Larsson Holmkvist, Mareld 2001.<br />
vecklingsförlopp bedöms vara – eller kanske<br />
snarare hur lyckosam författaren bedömer att<br />
den psykoterapeutiska relationen har varit.<br />
Det initialt höga bortfallet bland de patienter<br />
som tillfrågats ställs mot det intressanta konstaterandet<br />
att samtliga patienter som valde att<br />
ingå i undersökningen har fullföljt de tre samtalen.<br />
Ingen har hoppat av under resans gång.<br />
Man får anta att deltagandet upplevts som<br />
meningsfullt av patienterna själva.<br />
Med sina omsorgsfullt redovisade patientmöten,<br />
och sin utlämnande skildring av ett<br />
forskningsprojekt som ändrat karaktär och utvecklats<br />
till ett slags bearbetande ”efterterapi”,<br />
erbjuder denna bok onekligen en fascinerande<br />
– om än kontroversiell – läsning. Maj-Britt<br />
Larsson Holmkvist beskriver hur hon hos flera<br />
av patienterna mött ett fortsatt lidande, snarare<br />
än en benign separationsprocess med självanklagande<br />
och självdestruktiva inslag och<br />
med en otillräckligt genomarbetad negativ<br />
överföring, som hämmat internaliseringen av<br />
terapeuten som gott objekt.<br />
Med åberopande av moraliska och yrkesetiska<br />
skäl beskriver författaren hur hon aktivt går<br />
in i dessa ofta smärtsamma, blockerade separationsprocesser<br />
för att hjälpa patienterna att<br />
slutföra dem och lyfta fram den otillåtna, negativa<br />
överföring som finns under ytan. Hennes<br />
roll förändras därmed till att bli terapeutens och<br />
forskningssamtalen får drag av kristerapi.<br />
Också hos de patienter som uppvisar en<br />
godartad separation med relativt stabila, positiva<br />
överföringsreaktioner, ser författaren skäl till<br />
att hjälpa patienterna att genomarbeta och integrera<br />
sorgen i den akuta delen av den postterapeutiska<br />
separationsprocessen. Också för<br />
dessa patienter får således deltagandet i forskningsprojektet<br />
en annorlunda funktion än vad<br />
recensionbok<br />
som ursprungligen var tänkt, med bokens författare<br />
delvis i terapeutens roll.<br />
Författaren drar slutsatsen att det traditionella<br />
sättet att avsluta en psykoterapi inte tillräckligt<br />
beaktar patientens behov, och att en successiv<br />
avveckling/utglesning av terapin är att<br />
föredra, så att patienten i lagom doser kan konfronteras<br />
med den ångest som separationen<br />
väcker. Detta kan enligt författaren också bidra<br />
till att konsolidera internaliseringen av terapeuten<br />
som gott objekt. Larsson Holmkvist jämför<br />
terapiavslutningen med adolescensen och den<br />
unga människans behov av att återvända till<br />
föräldrahemmet som en trygg bas, för besök<br />
och ”tankning”, också efter utflyttningen.<br />
Ifråga om de patienter som gått i korttidsterapi<br />
ser författaren ett generellt behov av uppföljningssamtal.<br />
Hon är kritisk mot den i förväg<br />
fixerade avslutningen och menar att terapeutens<br />
försäkran om att de tolv samtalen är fullt<br />
tillräckliga – en hållning som väl ingår i Manns<br />
modell för korttidsterapi – kan leda till känslor<br />
av oduglighet och tillkortakommande hos patienten<br />
när de eftersträvade förändringarna inte<br />
uppnås. Denna sistnämnda iakttagelse är väl<br />
värd att beakta.<br />
MAN LÄSER Maj-Britt Larsson Holmkvists bok<br />
med intresse, som redan nämnts, men det finns<br />
också skäl att göra invändningar. En avgörande<br />
invändning gäller hennes tendens att bedöma<br />
de terapier som patienterna genomgått och<br />
terapeuterna som de haft utifrån mötet med<br />
patienterna. Det kan vara slutsatser om att<br />
terapeuten inte lyssnat på och tagit emot patientens<br />
kommunikation, inte klarat av den negativa<br />
överföringen och inte förmått ge patienten<br />
en känslomässigt trygg bas, eller att terapeuten<br />
uppträtt ”omoget”. I mer lyckosamma fall<br />
kan det heta att ”ett genuint och verkligt möte<br />
kommit till stånd” i terapin.<br />
De uppenbara metodologiska problemen<br />
med att dra sådana slutsatser om hur terapierna<br />
faktiskt varit, på basis av upplevelser som<br />
patienterna i efterhand förmedlar och som<br />
oundvikligen passerar genom undersökarens<br />
tolkningsfilter, berörs inte alls i boken. Författarens<br />
deklarationer om att hon tar ställning för<br />
patienterna och följer sin ”inre röst” räcker inte i<br />
detta sammanhang (även om just detta kan<br />
vara en adekvat hållning i psykoterapi, ifråga<br />
om empati, intresse och emotionell närvaro).<br />
En näraliggande invändning gäller riskerna<br />
för att undersökaren i sin aktiva och terapeutiskt<br />
färgade roll, mitt i den ömtåliga separationsprocessen<br />
efter nyligen avslutad terapi,<br />
bidrar till regressiva splittringar och trianguleringsfenomen,<br />
där besvikelser läggs på terapeuten<br />
och tas som intäkt för terapins brister,<br />
medan undersökaren själv snarast framstår<br />
som ett idealiserat objekt i flera av citaten från<br />
patienterna. Inte heller dessa risker tas upp<br />
och diskuteras i boken, vilket hade varit högst<br />
motiverat.<br />
Anspråken på att dra slutsatser om hur patienternas<br />
terapier faktiskt varit, utan att närmare<br />
diskutera inflytandet från omedvetna föreställningar<br />
och projektioner, som bidrar till att färga<br />
17
ecensionbok<br />
intrycken av terapierna, kan rentav avspegla<br />
något av den radikala objektrelationsteorins<br />
kunskapsdilemma. Jag syftar då på att patientens<br />
utsagor tas ad notam, som uttryck för verkliga<br />
och ”sanna” förhållanden som terapeuten<br />
måste ta ställning till – den ena ytterligheten i<br />
polariseringen mellan trauma och fantasi.<br />
I flera av patientbeskrivningarna avtecknas<br />
en bild av terapeuten som den avvisande, ickeseende<br />
och icke-bekräftande föräldern, nära<br />
överensstämmande med den populärpsykolo-<br />
■ När Studentlitteraturs reklamutskick innehöll<br />
ett bokomslag med titeln ”Genuspsykologi.<br />
Kön och sexualitet” väcktes genast min nyfikenhet.<br />
Psykologi och genus är mina två favoritområden<br />
och en bok som kombinerar båda<br />
sfärerna måste förvisso granskas närmare.<br />
På baksidan av bokomslaget beskriver författarna,<br />
Wendy Stainton Rogers & Rex Stainton<br />
Rogers, bokens innehåll enligt följande;<br />
”Genuspsykologi ger en bred introduktion till<br />
de olika perspektiv som beskriver och förklarar<br />
hur kön/genus och sexualitet påverkar vem vi är<br />
och hur vi känner, tänker och handlar. Boken<br />
tar upp kön/genus och sexualitet utifrån<br />
biologiska, psykologiska, kritiska, socialkonstruktionistiska<br />
och feministiska synsätt, och<br />
utreder dess styrkor och svagheter”. Denna<br />
“varudeklaration” ökade mitt intresse och jag<br />
bestämde mig för att läsa boken.<br />
Målet med Genuspsykologi. Kön och sexualitet<br />
är att ge en grundläggande introduktion till<br />
könets och sexualitetens psykologi som den<br />
bedrivs inom den kritiska psykologin. Boken är<br />
indelad i tre delar; Del I Konventionella psykologiska<br />
infallsvinklar på kön och sexualitet, Del<br />
II Utmaningar av de konventionella infallsvinklarna<br />
och del III Tillämpningar av de kritiska infallsvinklarna.<br />
Bokens kapitel är, som i många<br />
andra läroböcker, skrivna i en logisk följd. Även<br />
om kapitlen i del III är oberoende av varandra<br />
och kan läsas i vilken ordning man vill, bygger<br />
resonemangen på teorier och idéer som presenterats<br />
i tidigare delar. Alla kapitel avslutas<br />
med läshänvisningar om man som läsare vill<br />
läsa vidare och fördjupa sig i något område.<br />
För att kunna tillgodogöra sig den kritiska<br />
teorin om genus bör man, enligt författarna, ha<br />
grundkunskaper om de konventionella psykologiska<br />
paradigmen inom vilka man forskat och<br />
utvecklat teorier kring kön och sexualitet. Den<br />
första delen av boken, som är indelad i tre delar,<br />
ägnas därför åt att beskriva tre traditionella<br />
infallsvinklar, det biologiska, det kulturella samt<br />
det interaktiva paradigmet. De tre utgångspunkterna<br />
beskrivs ingående från grundläggande<br />
kunskap till aktuella forskningsresultat,<br />
även med viss kritik. Exempelvis beskrivs i kapitel<br />
1 hur de biologiska förklaringarna på senare<br />
tid blivit mycket populära och aktivt understöds<br />
av media.<br />
GRUNDLÄGGANDE EVOLUTIONSTEORI, det<br />
genetiska arvet och fysiologiska skillnader mellan<br />
kvinnor och män utreds, liksom den nyare<br />
giska schablonbilden av just en sådan förälder.<br />
DE SAMTAL som författaren tillhandahåller<br />
patienterna, i boken kallade ”forskningssamtal”<br />
eller ”forskningsterapi”, tillmäts stor betydelse<br />
både av författaren och i flera citat från patienterna,<br />
som en möjlighet till bearbetning av separationen<br />
och ett befrämjande av internaliseringen<br />
av det goda objektet, med utrymme för<br />
att lyfta upp negativ överföring och som ett tillfälle<br />
att visa desillusionerade patienter att ”de<br />
Användbar<br />
bok om genuspsykologi<br />
GENUSPSYKOLOGI.<br />
KÖN OCH SEXUALITET<br />
Av Wendy Stainton Rogers & Rex Stainton Rogers,<br />
Studentlitteratur, 2002.<br />
Originalets titel: The Psychology of Gender and<br />
Sexuality. An introduction, Open University Press,<br />
Buckingham (2001).<br />
teorierna om sociobiologi och evolutionspsykologi.<br />
Slutligen spekulerar författarna om varför<br />
biologiska förklaringar av kön och sexualitet<br />
under senare tid vunnit så stort utrymme. Flera<br />
orsaker nämns, bland annat att de biologiska<br />
förklaringarna är mycket enkla, övertygande<br />
och lätta att ta till sig. En mer kritisk insikt är<br />
dock att de biologiska förklaringarna ”hämtar<br />
näring” från dem som har makt att bestämma<br />
vad som är akademiskt giltigt, det vill säga<br />
medelålders eller äldre män. Stainton Rogers<br />
anser att de sociobiologiska och evolutionspsykologiska<br />
teorierna till stor del formulerats i<br />
misogyna termer och på så sätt tjänar manliga<br />
fördomar och intressen.<br />
På liknande sätt hanteras de kulturella och<br />
interaktiva paradigmen i de nästföljande kapitlen.<br />
I kapitlet om det interaktiva synsättet undersöks<br />
samspelet mellan kultur och biologi.<br />
Här får läsaren exempelvis stifta bekantskap<br />
med Eysencks, Freuds och Piagets könsutvecklingsteorier<br />
samt Kohlbergs traditionella<br />
goda krafterna finns i psykoterapi”.<br />
Det finns här inte anledning att ifrågasätta<br />
den nöd och de kristillstånd som beskrivs hos<br />
flera av patienterna, men med en kritisk blick<br />
kan det vara befogat att fråga sig om inte åtminstone<br />
några av patienterna i boken kunnat<br />
göra motsvarande postterapeutiska integreringsarbete<br />
helt på egen hand, som ett naturligt<br />
led i separationsprocessen.<br />
ulf gustavsson, psykolog/journalist<br />
moralutvecklingsteori och Gilligans kritik mot<br />
den senare.<br />
Del II behandlar tre huvudsakliga utmaningar<br />
som riktats mot de traditionella paradigmen:<br />
befrielseinriktade, feministiska och postmoderna<br />
utmaningar. Även denna del är omfattande<br />
och faktarik. Först beskrivs de befrielseinriktade<br />
rörelser som influerat psykologin, speciellt<br />
den humanistiska psykologin. Därefter går författarna<br />
vidare med grunden för feminismen,<br />
dess historia, teoribildning och infallsvinklar på<br />
forskningsmetoder.<br />
De feministiska utmaningarna riktas mot<br />
psykologins kunskapsteori och undersökningsmetoder<br />
samt psykologin som ämne. I kapitlet<br />
problematiseras första, andra och tredje vågens<br />
feminism. Betydelsefulla feminister som<br />
Abigail Adams, Mary Wollstonecraft och Sojourner<br />
Truth i slutet av 1700-talet till Butler,<br />
Fauldi, Zimmerman, och Wilkinson på 1990talet<br />
får utrymme för sina synpunkter. Dessa utgör<br />
dock endast ett axplock av alla dem som<br />
får komma till tals i kapitlet. Styrkor i kapitlet är<br />
också de översikter över feministiska dialekter<br />
och forskningsmetoder som presenteras.<br />
De postmoderna teoriernas utmaningar mot<br />
de traditionella infallsvinklarna på sexualitetens<br />
och könets psykologi beskrivs avslutningsvis i<br />
del II. Språket och hur det används för att ”lura<br />
oss” in i vissa tankegångar samt socialkonstruktivismen<br />
får stort utrymme. Dessutom tar<br />
man upp psy-komplexet, Foucaults syn på<br />
sexualiteten och postmoderna utgångspunkter<br />
för forskning. Sammanfattningsvis avspeglar<br />
kapitlet en mycket kortfattad inblick i mängden<br />
postmodern teori och kritik.<br />
DE AVSLUTANDE FEM KAPITLEN i del III är exempel<br />
på tillämpningar av de kritiska utmaningarna.<br />
Författarna har här valt ämnen som de föreställer<br />
sig är intressanta för läsarna. Dessutom<br />
ska vart och ett av kapitlen demonstrera<br />
en särskild strategi för att närma sig ämnet ur<br />
ett kritiskt perspektiv. Här förekommer en rad<br />
olika ämnen kopplade till kön och sexualitet.<br />
Forskning om sexuella beteenden inleder<br />
tillämpningsdelen i kapitlet: Var händer det något<br />
spännande? Dessutom undersöks vilka<br />
konsekvenser denna forskning får och vilka följderna<br />
blir av hur denna forskning rapporteras.<br />
Därefter uppmärksammas i kapitlet Utomjordisk<br />
eller främmande sexualitet, hur genus, kön<br />
och sexualitet kan manipuleras och manifesteras<br />
i cyberrymden. Litteraturens betydelse för<br />
18 Psykologtidningen 21/02
hur kön konstrueras och bevaras problematiseras<br />
samt hur användandet av science fiction<br />
och fantasy kan vara fruktbara vägar att utforska<br />
alternativa versioner av kön och sexualitet,<br />
men även för att dekonstruera förutfattade meningar<br />
om desamma.<br />
I kapitlet om kroppar beskådas detta växande<br />
område inom psykologin. Ämnen som ätstörningar,<br />
kroppsuppfattning och attraktivitet<br />
behandlas. Kapitlet fokuserar på hur rättfärdiganden<br />
utnyttjas i argument och påståenden.<br />
Exempelvis använder psykologer rättfärdiganden<br />
för att motivera sina påståenden om hur<br />
vissa personer inte trivs med sina kroppar.<br />
Rättfärdiganden är något som också återkommer<br />
i kapitlet om sexualbrott där psykologiska<br />
teorier används för att naturalisera eller<br />
bortförklara ansvaret för sexualbrott. Kapitlet<br />
fokuseras främst på våldtäkt, såväl kvinnlig som<br />
manlig, samt myter som omger dessa brott. I<br />
det sista kapitlet ”Nya män” och ”nya kvinnor”<br />
avhandlas hur sexualitet och kön förändrats<br />
och vilka konsekvenser det får för unga människor.<br />
Såväl ”manlighet” som ”kvinnlighet” har<br />
fått nya innebörder vilket kan leda till identitetskriser.<br />
Boken avslutas med omfattande ord- och<br />
kretsar & psykolog- och yrkesföreningar<br />
Landstingskretsen-Stockholm,<br />
årsmöte<br />
Landstingskretsen- Stockholm<br />
kallas till sitt sista årsmöte<br />
Tid: 26 november, kl 18.00<br />
Plats: Konferensrummet Stora<br />
Träffen, Maria Prästgårdsgata<br />
32 B, port E,<br />
T-bana Mariatorget.<br />
Missa inte detta historiska<br />
ögonblick! Kretsen bildades<br />
1993 och kommer nu att ombildas<br />
till psykologförening i enlighet<br />
med kongressbeslutet 2001.<br />
Alla medlemmar välkomna!<br />
Sörmlandskretsen, årsmöte<br />
Sörmlandskretsen håller sitt<br />
sista årsmöte<br />
Tid: 28 november, kl 18.00<br />
Plats: Malmköpings värdshus<br />
Tomas Rudal från FS deltar i<br />
årsmötet.<br />
Neuropsykologerna, väst<br />
Neuropsykologiska föreningen,<br />
väst inbjuder till föreläsning<br />
Tid: 5 december, kl 15.00–16.30<br />
Plats: Psykologiska institutionen,<br />
Göteborgs universitet<br />
Tema: Psykolog SvenOlof<br />
Dahlgren föreläser om hur barn<br />
med autism och Asperger<br />
syndrom upplever sin omvärld.<br />
”Varför stannar bussen när jag<br />
inte ska gå av?”<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
referenslistor. De tre viktigaste orden, genus,<br />
kön och sexualitet, saknas dock i ordlistan.<br />
I dagens högskoleutbildning pågår en debatt<br />
om betydelsen av att integrera genusperspektiv<br />
i utbildningen för att på så sätt öka medvetenheten<br />
om det sociala könets betydelse. Det<br />
anses viktigt att man inom utbildningsväsendet<br />
diskuterar genus och förändrar utbildningen så<br />
att man tar hänsyn till och integrerar genusperspektivet<br />
i alla utbildningar. Stainton Rogers<br />
bok, Genuspsykologi. Kön och sexualitet, kan<br />
fylla en viktig funktion i arbetet med att integrera<br />
genuspsykologi inom flera av psykologins<br />
discipliner. Publikationen kan med sin breda<br />
inriktning förhoppningsvis hjälpa till att väcka<br />
intresse för att arbeta med genusperspektiv i<br />
utbildningen.<br />
GENUSPSYKOLOGI. Kön och sexualitet, är synnerligen<br />
innehållsrik och fullmatad med information<br />
och fakta. Denna korta sammanfattande<br />
recension ger endast en mycket begränsad<br />
insyn i vad författarna förmedlar. För att göra<br />
boken rättvisa borde sammanfattningen varit<br />
betydligt mer omfattande. Jag hoppas ändå att<br />
jag gett en inblick i att publikationens styrka ligger<br />
i dess grundläggande introduktion i ämnet,<br />
Bohuskretsen, årsmöte<br />
Bohuskretsen kallar till årsmöte<br />
Tid: 3 december, kl 18.00<br />
Plats: Kyrkstugan, Kungälv<br />
mitt emot Fars Hatt.<br />
Tema: Ombildning<br />
till psykologförening<br />
Kommunala psykologer,<br />
Göteborg<br />
Psykologföreningarna för kommunalt<br />
anställda i Göteborg,<br />
som bildades för ett år sedan,<br />
håller årsmöte<br />
Tid: 4 december, kl 17.30<br />
Plats: Psykologenheten,<br />
Folkungagatan 16, 3 tr<br />
Seniorer, västra<br />
Seniorerna i västra regionen<br />
samlas till lunch i 1600-talsmiljö<br />
Tid: 4 december, kl 14.30<br />
Plats: Smittska krogen, Lilla<br />
Torget 3, Göteborg<br />
Anmälan: Senast 26/11 till Maria<br />
Ankarberg, tel 031-20 80 94.<br />
Seniorer, östra<br />
Seniorerna i östra regionen<br />
samlas till jullunch<br />
Tid: 12 december, kl 13.00<br />
Plats: Hos Gunilla Borg,<br />
Blåklocksvägen 88, Hässelby<br />
Anmälan: Senast 9/12 till<br />
Gunilla Borg, tel 08-89 90 13.<br />
internationella konferenser<br />
marknaden<br />
”Psykoterapirum önskas hyra i centrala Göteborg, en dag alt. en<br />
eftermiddag i veckan. Tel 0709-500 888”<br />
kursannonser<br />
recensionbok<br />
samt dess bredd och användbarhet. En annan<br />
styrka är alla läshänvisningar till vidare läsning.<br />
En grundbok som denna kan ju endast kortfattat<br />
och oftast ytligt beröra de olika ämnena och<br />
det är då viktig med hänvisningar och referenser,<br />
vilket Stainton Rogers uppfyller ”med beröm<br />
godkänt”.<br />
Personligen tycker jag att författarna lyckats<br />
bra med att ge en grundläggande introduktion<br />
till könets och sexualitetens psykologi som den<br />
bedrivs inom den kritiska psykologin. Boken<br />
fyller dels ett behov inom psykologiämnet, men<br />
också ett tomrum inom svensk litteratur om genus.<br />
Jag kan rekommendera Genuspsykologi.<br />
Kön och sexualitet, till alla som är intresserade<br />
av att förstå drivkraften bakom området och vill<br />
ha en grundläggande introduktion till kön och<br />
sexualitet inom psykologins domäner. Detta<br />
gäller såväl psykologer och psykoterapeuter<br />
som lärare inom ämnet psykologi och beteendevetenskap.<br />
eva hammar chiriac<br />
Doktorand<br />
Institutionen för beteendevetenskap<br />
vid Linköpings universitet<br />
4th International Conference on Fronto Temporal Dementias<br />
Etiological, clinical, therapeutical and pathological aspects<br />
Lund, Sweden, April 24–26, 2003.<br />
Information: www.psykiatr.lu.se/FTDconf2003<br />
Inbjuder till introduktionskurs i<br />
Kognitiv psykoterapi i Dubrovnik<br />
24–28 juni 2003<br />
Kursen omfattar 36 lektionstimmar.<br />
Undervisningsform: Föreläsningar varvas med analyser<br />
av videobandade terapidemonstrationer, gruppdiskussioner<br />
och praktiska övningar.<br />
Kursledare: Eva Gafvelin-Ramberg och Eva Hedenstedt,<br />
leg. psykologer och leg. psykoterapeuter med<br />
kognitiv inriktning.<br />
Plats: Hotel Lero i Dubrovnik. Kursavgift: 6500 kr.<br />
Förfrågningar och anmälan: www.wisemind.se<br />
eller Eva Hedenstedt 090-774735, 070-2652575 eller<br />
e-post: info@wisemind.se<br />
19
kursannonser<br />
STIFTELSEN BERGET I RÄTTVIK<br />
9–12 januari 2003<br />
GRUPPHANDLEDNING<br />
I PSYKOSOCIALT ARBETE<br />
Kursen vänder sig till Dig som har eller planerar att ha uppdrag<br />
som handledare för personal med psykosociala uppgifter av<br />
något slag. Kursen består av föreläsningar och tillämpningsövningar<br />
med diskussioner i smågrupper och storgrupp.<br />
Introduktion i meditation av Per Mases<br />
Kursledare är Birgitta Larsen, leg psykoterapeut, Umeå<br />
Information och anmälan: Stiftelsen Berget, 795 91 Rättvik<br />
E-post: david@berget.se<br />
Hemsida: www.berget.se<br />
Inbjuder till följande kurser:<br />
Orienteringskurs i kognitiv terapi<br />
för barn och ungdomar<br />
030224 – 030228, fem heldagar i Umeå. Lärare: Eva<br />
Gafvelin-Ramberg, Annika Deverud och Eva Hedenstedt,<br />
leg. psykologer och leg. psykoterapeuter. Pris:<br />
6000 kr exkl. moms.<br />
Orienteringskurs i kognitiv psykoterapi<br />
och kognitivt förhållningssätt<br />
030203 – 030207, fem heldagar i Umeå. Lärare: Eva<br />
Hedenstedt och Eva Gafvelin-Ramberg, leg. psykologer<br />
och leg. psykoterapeuter. Pris: 6000 kr exkl. moms<br />
Information och anmälan: www.wisemind.se.<br />
WiseMind AB, Eva Hedenstedt Lövstigen 5J 90343<br />
Umeå. Tel: 090-774735, 070-2652575, e-post<br />
info@wisemind.se<br />
Utbildning i teambuilding<br />
Provins fem genomför 7–11/1 2003 en fem dagars utbildning som<br />
ger teori, träning och metodkunnande för att genomföra teambuilding<br />
med inriktning på att effektivisera arbets- eller ledningsgruppen.<br />
Kursen genomförs i Stockholm och leds av leg. psykolog och fil.dr<br />
Anders Risling. Kostnad: SEK 18.000 plus moms. I kursavgiften<br />
ingår fyllig kursdokumentation, lunch och förfriskningar.<br />
För information ring 08-441 04 00 eller beställ prospekt på<br />
info@provinsfem.se<br />
modern organisationspsykologi<br />
Hantverkargatan 51, 112 31 STOCKHOLM, tel: 08-441 04 00 fax: 08-653 59 50<br />
www.provinsfem.se.<br />
ERSTA & SKÖNDAL HÖGSKOLA<br />
SKÖNDALSINSTITUTET<br />
anordnar vidareutbildning i<br />
Psykoterapeutiskt och psykosocialt arbete<br />
med flyktingar och invandrare<br />
15 poäng, vår- och höstterminen 2003<br />
Kursen som baseras på Binnie Kristal-Anderssons<br />
behandlingsmodell är processinriktade och omfattar:<br />
pp på egna<br />
t hur man a<br />
deras familj<br />
s kulturella<br />
a mötet och<br />
rlagstiftnin<br />
dverkninga<br />
Kursledare: Binnie Kristal-Andersson, fil dr, leg<br />
psykolog, leg psykoterapeut, handledare<br />
Kostnad: 13 900 kr/termin exkl moms<br />
Sista ansökningsdag: 20 januari 2003<br />
Mer information: www.esh.sssd.se Uppdrags- och<br />
vidareutbildning ...institutionen för socialt arbete eller<br />
via e-post anette.borg@sssd.se eller ring 08-605 08 92.<br />
Organisationsutveckling pågår...<br />
Stiftelsen för Skandinavisk Organisationspsykologi bjuder in till en casebaserad<br />
lärkonferens på temat ”Organisationsutveckling pågår...”.<br />
Genomförandet bygger på skandinavisk tradition för medskapande processer<br />
och kunskapsöverföring i små och stora grupper. Tid: 6–8 mars<br />
2003. Plats: Nacka Strand, Stockholm. Kostnad: SEK 9 000 exkl moms.<br />
Lunch och konferensdokumentation ingår.<br />
För information och anmälan kontakta info@organisationspsykologi.org.<br />
Prospekt kan även beställas genom Provins fem, tel 08 441 04 00.<br />
www.organisationspsykologi.org<br />
Stiftelsen för skandinavisk Organisationspsykologi<br />
IGA – Institutt for gruppanalyse.<br />
Platser finns i<br />
Analytisk gruppsykoterapi<br />
Lokaler på söder i Stockholm.<br />
För info. ring Björn Neubeck tel mottagning 08/ 658 3 758.<br />
20 Psykologtidningen 21/02
platsannonser<br />
HELSINGBORGS STAD<br />
Barn och ungdomsstyrelse Norr<br />
söker<br />
2 Leg. psykologer<br />
100% tillsvidare<br />
75% vikariat under 1 år med ev. förlängning.<br />
Tillträde enligt överenskommelse.<br />
Dina arbetsuppgifter:<br />
• Förebyggande verksamhet kring barn i behov av särskilt<br />
stöd i skola och förskola, såsom<br />
– konsultation till personal<br />
– utredningar<br />
– stöd åt föräldrar och personal<br />
– kontakt med våra samarbetspartner,<br />
exempelvis habilitering och BUP<br />
– fortbildningsinsatser för personalen.<br />
Vi söker dig som:<br />
• är legitimerad psykolog<br />
• gärna har erfarenhet av arbete i förskola/skola<br />
Barn- och utbildningsförvaltningen<br />
söker till Elevvårdsenheten<br />
Skolpsykolog<br />
heltid, från och med 1 januari 2003 och tillsvidare.<br />
Elevvårdsenheten omfattar yrkeskategorierna kurator, psykolog,<br />
specialpedagog, talpedagog, fritidsledare, sjuksköterska och<br />
läkare. Utifrån sin specifika utbildning representerar varje yrkesgrupp<br />
en specialistfunktion. Tillsammans utgör dessa arbetsgrupper<br />
blandade arbetslag eller team där olika kunskapsområden<br />
kompletterar varandra inom verksamheterna förskola,<br />
grundskolan och gymnasieskola.<br />
Elevvårdsenheten är inne i en intressant fas organisatoriskt.<br />
Arbetsuppgifter: Psykologiska arbetsuppgifter avseende bland<br />
annat förebyggande elevvårdsarbete, konsultation och till viss<br />
del behandling. Handleda personal inom förskola/skola rörande<br />
psykologiska och sociala problem. Delta i verksamhets- och organisationsutvecklande<br />
arbete.<br />
Kvalifikationer: Legitimerad psykolog. Kunskaper och erfarenheter<br />
av skolpsykologiskt arbete är meriterande. Vi lägger stor<br />
vikt till dina personliga egenskaper och till din förmåga att samarbeta<br />
med andra.<br />
Upplysningar om tjänsten lämnas av elevvårdschef Ingrid Lindén,<br />
tfn 0278-252 67.<br />
Facklig företrädare: Psykologförbundet, Hans Johansson, tfn<br />
0278-254 15.<br />
Ansökan ska innehålla de handlingar och referenser som du vill<br />
åberopa samt dina löneanspråk för tjänsten.<br />
Välkommen med din ansökan till Bollnäs kommun, Barn- och<br />
utbildningskontoret, 821 80 Bollnäs senast 2002-12-09.<br />
Ange ref.nr BUN 2002-143.<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Vi erbjuder:<br />
• ett spännande och givande arbete på våra förskolor och<br />
skolor.<br />
• stöd och samarbete i psykologgruppen Barn och Ungdomsstyrelse<br />
Norr, vilken består av 6 psykologer.<br />
• Utveckling av yrkesrollen sker också i nätverket för 15<br />
psykologer i Helsingborgs Stad.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet och samarbetsförmåga.<br />
Lön efter överenskommelse<br />
Vill du veta mer?<br />
Ring Psykolog Kristin Hintze, tel. 042-10 65 02.<br />
Strategisk utvecklare Anne Eriksson, tel. 042-10 44 64.<br />
Fackliga företrädare Psykologförbundet: Pia Sointio, tel.<br />
042-10 44 26.<br />
Välkommen med din ansökan senast 02-12-02 till:<br />
Barn- och ungdomsstyrelse Norr, Drottninggatan 62, 252<br />
21 Helsingborg.<br />
Barn och utbildning<br />
söker<br />
Vik Psykolog till förskola/skola<br />
I Ljusdals kommun är barnomsorg, grundskola och särskola integrerad<br />
och leds av rektorer. Därutöver finns också gymnasieskola/komvux,<br />
utvecklingscentrum med högskoleutbildning, AV-media<br />
och FramtidsLjus. Vi har under de senast två åren utvecklat<br />
en ny spännande organisation för vår elev- och skolhälsovård,<br />
benämnd Elevhälsan. Elevhälsan består dels av ett centralt stödteam<br />
och dels de lokala stödteam som finns på varje rektorsområde.<br />
Det centrala stödteamet består av psykologer, talpedagoger,<br />
specialpedagoger och skolläkare. På grund av att en av våra<br />
nuvarande två psykologer i centrala stödteamet kommer att prova<br />
annat arbete under en tid, söker vi nu en vikarierande psykolog.<br />
Arbetsuppgifter: Självständigt och kvalificerat psykologarbete<br />
inom förskola och skola. Handledning, råd och stöd till personal<br />
och föräldrar. Vid behov utredningar och utvecklingsbedömningar.<br />
Deltaga i utvecklingsarbete av verksamheten tillsammans<br />
med övriga stödteamet och med lokala stödteam.<br />
Kvalifikationer: Leg. Psykolog med erfarenhet från arbete med<br />
barn och ungdomar. Stor vikt läggs vid personlig lämplighet. Körkort<br />
och bil erfordras.<br />
Vikariatets varaktighet: 2003-01-01 – 12-31.<br />
Arbetstid: Heltid.<br />
Lön: Månadslön, kollektivavtal finns.<br />
Ansökan innehållande ett personligt brev, meritförteckning och<br />
löneanspråk skall vara Barn- och utbildningskontoret, Ljusdals<br />
kommun, 827 80 Ljusdal tillhanda senast 02-11-29 märkt med<br />
Ref nr BUN 54/02.<br />
Information lämnas av Annica Lindberg, psykolog 0651-18205<br />
eller Margareta Schröder, chef elevhälsan 070-5814158.<br />
21
platsannonser<br />
Statens institutionsstyrelse söker en<br />
Institutionschef<br />
inom ungdomsvården<br />
För vidare information om tjänsten, vänligen<br />
besök vår hemsida: www.stat-inst.se<br />
Härnösand-Medelpads hälso- och sjukvård<br />
ingår i Landstinget Västernorrland , sysselsätter ca<br />
3.700 medarbetare och är organiserad i primärvård,<br />
sjukhusvård och servicefunktioner.<br />
Tillsammans bildar Härnösands och Sundsvalls<br />
sjukhus Länssjukhuset Sundsvall-Härnösand.<br />
Vi söker nu nya medarbetare till projektet<br />
”Asylhälsa”<br />
Psykiatriska kliniken söker nya<br />
medarbetare<br />
Psykiatriska kliniken i samverkan med barn- och<br />
ungdomspsykiatriska kliniken (BUP), Flyktinghälsovården<br />
och Migrationsverket kommer under hösten<br />
att starta ett projekt för asylsökande vid namn<br />
”Asylhälsa”. De personer vi söker ska antingen<br />
tillsammans med personer från BUP eller ensamma<br />
ta emot asylsökande. Arbetsplatsen är förlagd till<br />
Fagerdals flyktingförläggning och omfattar högst<br />
halvtid i projektet. Möjlighet finns att kombinera<br />
tjänstgöringen i Asylhälsoprojektet med arbete på<br />
allmänpsykiatrisk öppenvårdsmottagning.<br />
Vi söker medarbetare med olika utbildningar:<br />
Leg. psykolog, socionom, sjuksköterska med vidareutbildning<br />
i psykiatri eller skötarutbildning med<br />
påbyggnadsutbildning i psyskiatrisk omvårdnad.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet och intresse<br />
för att arbeta med asylsökande flyktingar, gärna i<br />
grupp och utifrån familjeperspektiv. Erfarenhet från<br />
vuxenpsykiatri och/eller arbete med flyktingar är<br />
meriterande.<br />
Tjänstevillkor: Tillsvidareanställning på heltid eller<br />
deltid efter önskemål. Löneanspråk anges i ansökan.<br />
Vid ytterligare frågor kontakta chefsöverläkare<br />
Kimmy Lindholm på telefon 060-181625 eller<br />
personalsekr. Carina Burman telefon 060-181030<br />
som även kan ange fackliga företrädare.<br />
.....................................................................................<br />
Välkommen med din ansökan märkt med ref.nr. 363<br />
senast den 9 december 2002 till<br />
Länssjukhuset Sundsvall-Härnösand,<br />
Personalavdelningen, 851 86 Sundsvall<br />
BASPSYKIATRI VÄSTERÅS<br />
22 Psykologtidningen 21/02<br />
söker<br />
PSYKOLOG<br />
med placering på Specialistmottagning<br />
affektiva sjukdomar<br />
Ref. nr. 73/2002<br />
Den vuxenpsykiatriska verksamheten är indelad i specialistmottagningar<br />
för ångest och affektiva sjukdomar samt<br />
psykosvård. Specialistmottagning affektiva sjukdomar vänder sig<br />
till patienter med depressioner och andra tillstånd som påverkar<br />
stämningsläget. På mottagningen arbetar läkare, psykolog,<br />
kurator, sjuksköterska, sjukgymnast, skötare och sekreterare,<br />
ca. 30 personer. Arbetet är baserat på tvärvetenskapliga team<br />
där psykolog-kompetensen är en del av övrig kompetens.<br />
Handledning och internutbildning erbjuds våra medarbetare.<br />
Verksamheten behöver nu förstärkas med kognitiva<br />
och beteendeterapeutiska metoder varför vi gärna<br />
ser sökande med denna inriktning.<br />
Anställningsform: Anställningen avser ett tolv månaders<br />
vikariat, 100%. Vikariatet kommer eventuellt att övergå i en<br />
tillsvidareanställning. Tillträde 2003-02-01.<br />
Arbetsinnehåll: Utrednings-, bedömnings- och behandlingsarbete<br />
både självständigt och i samarbete med övriga<br />
yrkeskategorier. Handledning och undervisning kan komma<br />
att ingå i arbetsuppgifterna.<br />
Kvalifikationer: Leg. Psykolog gärna med psykoterapeutisk<br />
vidareutbildning. Bred klinisk erfarenhet av vuxenpsykiatriskt<br />
arbete är meriterande. Arbetet ställer stora krav på samarbets-<br />
och initiativförmåga. Stor vikt läggs vid personlig<br />
lämplighet.<br />
Lön: Vi tillämpar individuell lönesättning och vill att Du<br />
lämnar löneanspråk i ansökan.<br />
Upplysningar: Lämnas av enhetschef Maria Bourke, tel.<br />
021-17 41 77.<br />
Facklig företrädare: Psykologförbundet, Ulla Danborg-<br />
Centerham, tel. 021-17 55 59.<br />
Välkommen med Din ansökan försedd med ref nr 73/2002<br />
och merithandlingar till: Psykiatriförvaltningens kansli,<br />
Centrallasarettet ingång 29, plan 3, 721 89 Västerås.<br />
Sista ansökningsdag 2002-12-06.<br />
Psykiatriförvaltningen<br />
Annonsera ut nya tjänster!<br />
När du eller din arbetsplats söker en ny medarbetare, sätt ut en platsannons<br />
i PsykologTidningen!<br />
PsykologTidningen är det främsta annonsorganet när det gäller psykologtjänster.<br />
Tidningen når större delen av psykologkåren, och platsannonserna<br />
har ett stort läsvärde.<br />
Påminn din arbetsgivare om att annonsera lediga tjänster i Psykolog-<br />
Tidningen!<br />
I annonsen bör även anges facklig kontaktperson.<br />
För mer information kontakta annonsansvarig på PsykologTidningen<br />
Brittmarie Haake, tel 08-567 06 454 eller fax 08-567 06 490.
Läns- och regionpsykiatrin<br />
Tre PTP- psykologer, 1 år<br />
till vuxenpsykiatriska kliniken respektive barn- och ungdomspsykiatriska<br />
kliniken (BUP).<br />
I Växjö har vi vårt uppskattade PTP-program, se Psykologtidningen<br />
nr 14/02. I programmet ingår handledning, ramträffar för<br />
handledare och PTP-are, handledarträffar och enskilda träffar för<br />
PTP-psykologerna. Vi erbjuder också ett schemalagt utbildningsprogram<br />
där psykologer berättar om sina specialområden, t ex<br />
vårdjuridik, autismspektrumstörning, katastrofpsykologi. Tjänsterna<br />
är utbildningtjänster och du får i anpassad takt utveckla din<br />
professionella roll och får pröva dina teoretiska kunskaper kliniskt<br />
under handledning.<br />
Arbetsuppgifter: Sedvanligt vuxenkliniskt respektive barnkliniskt<br />
psykologarbete i form av utredning, diagnostik och behand-<br />
Hallsbergs kommun (ca 16 000 inv), regionalt centrum i Sydnärke (ca<br />
54 000 inv), har ett brett näringsliv med tonvikt på industri, kommunikation<br />
och logistik. Hallsberg ligger där Västra stambanan, Mälarbanan och<br />
Svealandsbanan möts och har sällsynt goda kommunikationer, natursköna<br />
omgivningar, närhet till utbildningscentra och olika kulturaktiviteter<br />
gör kommunen attraktiv.<br />
BARN- OCH UTBILDNINGSFÖRVALTNINGEN<br />
söker<br />
PSYKOLOG<br />
till kommunens elevhälsoorganisation. Ref nr P 39/02<br />
Tillsvidareanställning heltid med tillträde 2003-02-01eller enl<br />
överenskommelse.<br />
Du kommer att ingå som en del i de elevhälsoteam, som är verksamma<br />
i kommunens förskolor och skolor med barn och ungdomar<br />
i åldern 1–16 år.<br />
Dina arbetsuppgifter blir:<br />
–Att tillsammans med de övriga i teamen (kuratorer, specialpedagoger<br />
skolsköterskor) delta i utvecklingsarbete av elevhälsoteamens<br />
organisation<br />
– Att arbeta direkt med personalen i förskola och skola genom<br />
handledning/konsultation<br />
–Att arbeta direkt med barn/elever och deras föräldrar via<br />
psykologutredningar och stödjande samtal<br />
– Att arbeta långsiktigt genom medverkan vid fortbildning och<br />
allmänt förebyggande uppgifter<br />
Vi vill att Du är legitimerad psykolog, har erfarenhet av arbete<br />
med barn och ungdomar och är intresserad av att utveckla verksamheten.<br />
Stor vikt läggs vid samarbetsförmåga, flexibilitet och personlig<br />
lämplighet. Körkort erfordras.<br />
Upplysningar: Förvaltningschef Ronny Johansson 0582-<br />
685340 eller 070-5696792<br />
E-post ronny.johansson@hallsberg.se<br />
Du kan också gå in på vår hemsida: www.hallsberg.se, där Du<br />
kan se vad Hallsbergs kommun har att erbjuda.<br />
VÄLKOMMEN med Din ansökan till Barn- och utbildningsförvaltningen,<br />
694 80 Hallsberg, med meritförteckning, betygskopior,<br />
löneanspråk samt märkt med Ref.nr Senast 2002-12-02<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
HALLSBERGS KOMMUN<br />
Barn- och utbildnings<br />
förvaltningen<br />
ling i öppen och sluten vård. Även så kallat övrigt psykologarbete<br />
ingår i sådan utsträckning att tjänstgöringen utgör grund för legitimation.<br />
Resor ingår i tjänstgöringen.<br />
Kvalifikationer: Psykologexamen<br />
Upplysningar: Verksamhetschef för psykoterapienheten Marie<br />
Kristensson-Svärdh, tel 0470-58 61 78, tf verksamhetschef för<br />
BUP Alf Ljungborg, tel 58 61 42, psykolog Ann-Britt Boudrée,<br />
BUP, tel 58 61 18, psykolog Maude Johansson, BUP, tel<br />
58 61 57, psykolog Gerd Lisemark, vuxenpsykiatrin, tel 58 71 06<br />
och personalsekreterare Veronica Gustavsson, tel 58 63 11.<br />
Facklig företrädare Lars Karlsson, tel 58 62 24.<br />
Medflyttarservice – ring 0470-77 78 18 eller<br />
besök www.medflyttarakademien.com<br />
Välkommen med din ansökan, märkt med ref nr 34/02 för vuxenpsykiatriska<br />
kliniken och 35/02 för BUP senast 2 december till<br />
Psykiatriförvaltningen, Personalavdelningen, Ellinor Carlsson,<br />
Box 1223, 351 12 Växjö.<br />
K O N T A K T A L O K A L A F A C K E T F Ö R S T !<br />
Psykiatriska kliniken Karlskrona Väst<br />
platsannonser<br />
söker<br />
1 Leg Psykolog & 1 PTP-Psykolog<br />
Karlskrona Västs sektorsklinik har som upptagningsområde halva<br />
Karlskrona kommun med 30.000 invånare. Kliniken, som har<br />
ett hundratal välutbildade medarbetare, består av öppenvårdsmottagning<br />
och mobilt rehabteam, belägna i ett trevligt sekelskifteshus<br />
i centrala staden. Klinikens allvårdsavdelning med 12<br />
platser finns på Blekingesjukhuset. Kliniken har organisatoriskt<br />
ansvar för psykiatrins akutavdelning samt rehabenheten Boklunden,<br />
som båda är länsövergripande. Verksamheten vilar till lika<br />
delar på psykodynamisk, biologisk/medicinsk och socialpsykiatrisk<br />
grund. Såväl psykodynamiska, kognitiva, som beteendeteurapeutiska<br />
tekniker används i det kliniska arbetet. Arbetet sker i<br />
team och den yrkesspecifika kunskapen är av stor betydelse.<br />
Anställning: 1 Leg Psykolog, tillsvidare, heltid.<br />
1 PTP-Psykolog, varaktighet 1 år, heltid.<br />
Arbetsuppgifter: Sedvanliga psykologuppgifter, bl a kvalificerade<br />
bedömningar inför behandling. Psykologisk testning, speciellt<br />
avseende neuropsykiatriska tillstånd. Psykoterapeutiskt arbete.<br />
Metodutveckling, särskilt avseende neuropsykiatriska störningar.<br />
Handledaruppdrag.<br />
Krav: Leg Psykolog. För PTP gäller psykologexamen.<br />
Kvalifikationer: Erfarenheter av kliniskt psykiatriskt/psykoterapeutiskt<br />
arbete. Kompetens avseende utredningsarbete och neuropsykologi<br />
är värdefull. Stor vikt läggs vid personlig lämplighet.<br />
Vi eftersträvar jämn könsfördelning och ser gärna kvinnliga sökande.<br />
Tillträdesdag: Snarast, efter överenskommelse.<br />
Lön: Individuell lönesättning tillämpas.<br />
Upplysningar: Avdelningschef Leif Moberg, tel 0455-73 58 72.<br />
Psykolog Pär-Ola Nilsson, tel 0455-73 58 70.<br />
Ansökan: Ansökan, åtföljd av meritförteckning och betygskopior,<br />
skall vara Psykiatrins Basenhetsstab, Wämö Center, 371 85<br />
Karlskrona, tillhanda senast 2002-12-01.<br />
Märk kuvertet ”Psykolog Karlskrona Väst”.<br />
23
platsannonser<br />
Tidaholms Kommun med ca 12.600 invånare är beläget i en naturskön<br />
trakt mellan de kända Västgötska platåbergen och Hökensås. Goda förbindelser<br />
till Göteborg och Stockholm och närhet till flygplatser med internationell<br />
anknytning. Fritidsverksamheten har ett stort utbud av olika<br />
idrottsverksamheter. Tillgång till natursköna ströv- och fritidsområden<br />
finns. Besök vår hemsida, www.tidaholm.se<br />
Skolpsykolog<br />
Sökes!<br />
Vår skolpsykolog skall vara föräldraledig fr o m Jan- 2003 t o m<br />
juli 2004 och nu behöver vi en vikarie.<br />
Tjänsten tillhör/ingår i Centrala resursteamet som även består av<br />
kurator, skolsköterskor och specialpedagoger. Som skolpsykolog<br />
är Dina arbetsuppgifter att utreda, handleda och att utöver<br />
skolans organisation även samverka med andra organisationer.<br />
Arbetsuppgifterna berör till största delen utredningar inom<br />
Södra hälso- och sjukvårdsområdet, SHSO, i Landstinget Sörmland, har<br />
ett upptagningsområde på ca. 80.000 invånare i Nyköping, Oxelösund,<br />
Trosa och Gnesta kommuner. Nyköpings lasarett och de 6 vårdcentralerna<br />
har ca 1.700 anställda. Omsättningen är ca 1 miljard kronor.<br />
NYKÖPINGS LASARETT<br />
PSYKIATRISKA KLINIKEN<br />
söker<br />
Leg. Psykoterapeut<br />
under perioden 030101 tom 041231<br />
Södra hälso- och sjukvårdsområdet omfattar tre öppenvårdsmottagningar<br />
samt slutenvård.<br />
Psykiatriska kliniken behöver förstärka sina öppenvårdsmottagningar<br />
med fler leg. psykoterapeuter för att kunna möta det ökade<br />
behovet av psykoterapeutisk behandling. Du kommer att betjäna<br />
samtliga öppenvårdsmottagningar men har Din tillhörighet på en<br />
av mottagningarna.<br />
Kliniken har tre leg. psykoterapeuter med psykodynamisk grund<br />
samt terapeuter med grundläggande psykoterapikompetens med<br />
kognitiv inriktning. Vi är måna om att erbjuda våra patienter den<br />
typ av psykoterapi som vi uppfattar lämpligast för varje individ.<br />
Vi erbjuder Dig ett spännande arbete med utvecklingsmöjligheter<br />
och god arbetsgemenskap samt kontinuerlig handledning. Vi lägger<br />
stor vikt vid samarbetsförmåga, flexibilitet och personlig<br />
lämplighet.<br />
Kvalifikationer: Leg. psykoterapeut.<br />
Frågor kring tjänsten besvaras av: Verksamhetschef Gunilla<br />
Ek, tel. 0155/24 54 74 eller leg. psykoterapeut Gerd Malén,<br />
tel. 0155/24 54 65 eller personalsekreterare Ann-Katrin Nyberg,<br />
tel. 0155/24 53 56.<br />
Facklig företrädare: SACO Marianne Lundqvist, tel. 0155/<br />
24 71 46.<br />
Välkommen med Din ansökan till:<br />
Nyköpings lasarett,<br />
Personalavdelningen,<br />
611 85 Nyköping<br />
märkt med ref.nr: 353-10-02<br />
senast 1 december 2002.<br />
Grundskolan men även Särskolan och Gymnasiet ingår. Teamet<br />
arbetar på uppdrag. Samverkan och helhetssyn är våra honnörsord.<br />
Kvalifikationer: Till tjänsten föreskriven utbildning. Eventuell<br />
PTP-tjänstgöring kan diskuteras.<br />
Heltid.<br />
Tidsperiod: 2003-01-01 eller efter överenskommelse och längst<br />
t o m juli 2004.<br />
Ytterligare upplysningar lämnas av: Helena Nylén, chef för<br />
teamet, 0502/162 27. Jana Kaleja, skolpsykolog, 0502/162 44.<br />
Lön: Kommunen tillämpar individuell lönesättning. Ange löneanspråk.<br />
Fackliga företrädare: Sveriges Psykologförbund, Jana Kaleja,<br />
0502/162 44.<br />
Välkommen med Din ansökan till Barn- och Utbildningskontoret,<br />
Att: Helena Nylén, 522 83 Tidaholm, senast 2002-12-06.<br />
Bifoga betygsavskrifter och meritförteckning.<br />
Vi tar inte emot ansökan via e-post.<br />
Märkes: Skolpsykolog.<br />
K O N T A K T A L O K A L A F A C K E T F Ö R S T !<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken i Karlskrona<br />
söker<br />
Psykolog/PTP-Psykolog<br />
Vikariat på heltid 2003-01-01 – 2003-08-31<br />
Vikariatet kan eventuellt leda till en tillsvidareanställning<br />
Klinikens mottagning har Karlskrona och Ronneby kommuner<br />
med cirka 90 000 invånare som upptagningsområde. Kliniken har<br />
också en behandlingsenhet med sju vårdplatser som är en resurs<br />
för hela länet. Vårt arbete är baserat på psykodynamiska och<br />
familjeterapeutiska referensramar. Vi lägger också stor vikt vid<br />
samarbete med skola, socialtjänst m fl.<br />
Både mottagning och behandlingsenhet är placerade på Blekinge<br />
sjukhuset.<br />
Vi är just nu inne i ett spännande utvecklingsskede.<br />
Arbetsuppgifter: Inom ramen för ett öppenvårdsteam arbeta<br />
med psykologiska uppgifter såsom utredning, diagnostik, behandling<br />
och konsultation gentemot barn, ungdomar och deras<br />
familjer. Samarbete med skola, socialtjänsten m fl.<br />
Kompetenskrav: Leg psykolog/Psykologexamen.<br />
Kvalifikationer: Erfarenhet/intresse av ovanstående arbetsuppgifter<br />
och av barnpsykiatriskt arbete liksom utbildning i familjeoch<br />
individualterapi är meriterande. Stor vikt läggs vid personlig<br />
lämplighet.<br />
Lön: Individuell lönesättning tillämpas. Ange löneanspråk i ansökan.<br />
Allmänt: Vi eftersträvar en jämn ålders- och könsfördelning då vi<br />
har brist på yngre och manlig personal.<br />
Körkort krävs då arbetet innebär vissa resor.<br />
Tillträdesdag: Efter överenskommelse.<br />
Upplysningar lämnas av Verksamhetschef Sören Albinsson,<br />
tel: 0455-735827.<br />
Avd chef Britt Björklund, tel: 0455-735836.<br />
Facklig företrädare Psykologförbundet Monika Sjöbring-Larsson,<br />
tel: 0455-735833.<br />
Ref: Psykolog/PTP-psykolog BUP<br />
Ansökan med betygskopior och meritsammanställning skall<br />
vara Psykiatrins basenhetsstab, Wämö Center, 371 85 Karlskrona<br />
tillhanda senast 02-12-01.<br />
24 Psykologtidningen 21/02
Psykiatrin i Tyresö<br />
RESURSTEAMET<br />
Vi är ett psykiatriskt öppenvårdsteam i Tyresö<br />
kommun, som har ca 39.000 invånare.<br />
Mottagningen är belägen ca 15 min bussresa från<br />
Gullmarsplan. Vi vill bygga upp och utveckla ett resursteam<br />
på tre personer. I resursteamet finns nu en socionom och en<br />
sjuksköterska och vi söker en<br />
Behandlare;<br />
socionom, psykolog,<br />
mentalskötare<br />
Resursteamet har nu arbetat i ett års tid. Teamet arbetar på<br />
fältet med bedömningar, stödsamtal, initierar nätverksmöten<br />
och familjesamtal med socialpsykiatrisk inriktning. Syftet är<br />
även att bredda kanaler för samarbete med vår slutenvård<br />
samt med kommunens psykiatriska verksamhet. I Tyresö har<br />
samarbetet mellan landsting och kommun kommit långt,<br />
med bland annat ett dubbeldiagnosteam. Vidare ingår på<br />
mottagningen ett Rehabombud som arbetar på Rehabcenter,<br />
tillsammans med kommunen och försäkringskassan.<br />
Det finns även ett nära samarbete med kommunens<br />
personliga ombud för psykiskt långtidssjuka.<br />
Vi är en välfungerande, lagom stor psykiatrisk mottagning<br />
med en bra personalgrupp, som har förmåga att ta emot<br />
nya medarbetare i trevliga lokaler. Stora möjligheter ges till<br />
kompetensutveckling i en organisation under utvecklig för<br />
en god psykiatri med tonvikt på kvalitetstänkande.<br />
Arbetstid: Heltid, 40 timmar/vecka, mån-fre.<br />
Kvalifikationer: Du ska vara en person som gillar teamarbete,<br />
fungera både självständigt och kunna samarbeta<br />
med olika personer. I vårt team värdesätter vi empatisk förmåga<br />
och humor. Gärna erfarenhet av familj- och nätverksarbete.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet.<br />
Anställningsform: Tillsvidare med tillträde 1 februari 2003.<br />
Upplysningar: Enhetschef Margot Zettergren-Berge<br />
tel 08-718 71 91 eller socionom Britt Abrahamsson<br />
tel 08-718 71 96<br />
Facklig representant: Psykologförbundet Kjell Lindqvist,<br />
tel 08-690 67 99<br />
Kommunal: Carina Wester, tel 08-606 10 88,<br />
SSR: Inger Ploom-Norell, tel 08-690 67 89.<br />
SKTF Marja Forsblom 08-718 64 29.<br />
Ansökan ställs till: Personalass Gunilla Tornblad,<br />
psyk adm, 2 tr, Nacka Närsjukhus, 131 83 Nacka.<br />
Ref nr SLPO 234/02<br />
senast 13 december 2002<br />
Psykiatrin i sydöst<br />
Kontakta<br />
lokala facket först!<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
LÄNSSJUKHUSET I HALMSTAD<br />
platsannonser<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken<br />
Kliniken i Halmstad befinner sig i en omorganisationsoch<br />
utvecklingsfas, relaterat till den nyligen avslutade<br />
barnpsykiatriska utredningen för Halland.<br />
Vi söker nu en;<br />
PSYKOLOG, heltid, ref nr 163/02<br />
Arbetsuppgifter: Psykoterapeutiskt arbete på individoch<br />
familjenivå. Med placering i vårt affektiva team.<br />
Arbetet innebär att arbetstiden till en del kan bli förlagt till<br />
extern barnpsykiatrisk mottagning.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog. Yrkeserfarenhet inom<br />
arbetsområdet är önskvärt. Leg psykoterapeut är<br />
meriterande. Stor vikt kommer att läggas vid samarbetsförmåga<br />
och personlig lämplighet.<br />
Upplysningar lämnas av: Verksamhetschef Morgan<br />
Johansson, tel 035-13 17 68. Psykolog Håkan<br />
Christiansson, tel 035-13 17 63 eller 13 17 50.<br />
Facklig företrädare: SP psykolog Berndt Karlsson,<br />
tel 035-13 10 00 vx.<br />
Allmänt: Lön enligt överenskommelse.<br />
Välkommen med din ansökan som skickas till<br />
Länssjukhuset, Personalavdelningen, 301 85 HALMSTAD<br />
senast 2002-12-02.<br />
Innehåll: Ref nr, betygskopior, meritförteckning, uppgift<br />
om referenser och tidigaste tillträdesdag.<br />
www.lthalland.se/job<br />
PTP-psykolog<br />
Barn och ungdomspsykiatriska kliniken,<br />
Länssjukhuset Ryhov, Jönköping<br />
Omfattning<br />
Heltid 12 månader med tillträde i januari 2003.<br />
Du kommer att medverka i ett barnpsykiatriskt öppenvårdsteam<br />
och utföra utrednings- och behandlingsarbete med barn, ungdomar<br />
och deras familjer och ge konsultation till andra vårdgivare.<br />
Förutom PTP-handledning har du möjlighet att delta i klinikgemensam<br />
handledning.<br />
Din kompetens<br />
Du ska ha psykologexamen.<br />
Frågor och ansökan<br />
Upplysningar lämnas av psykolog Annika Åberg Blomqvist,<br />
tel 036-32 31 09 och av biträdande verksamhetschef<br />
Ann-Britt Hägerström-Hansen, tel 036-32 31 22.<br />
Facklig företrädare är Anne Pruul, tel 036-32 32 52.<br />
Välkommen med din ansökan till Ref nr J 1450/02,<br />
Länssjukhuset Ryhov F6, 551 85 Jönköping.<br />
Senast den 4 december, 2002 vill vi ha din ansökan.<br />
Besök oss på www.ltjkpg.se/jobb<br />
25
platsannonser<br />
Landstingets Habilitering är en länsövergripande högprofessionell verksamhet<br />
för barn, ungdomar och vuxna med rörelsehinder, utvecklingsstörning,<br />
autism, progredierande sjukdomar av neurologisk karaktär och<br />
andra funktionshinder. Arbetet sker i tvärvetenskapliga team med allsidig<br />
kompetens och med speciell kunskap om funktionshinder och dess<br />
effekter på en persons hela livssituation. Vi är 140 medarbetare som<br />
arbetar med habiliteringsinsatser till barn, och insatser enligt LSS råd och<br />
stöd till vuxna. Drygt 20 personer är psykologer.<br />
PTP psykolog och psykologer<br />
sökes till LSS råd och stöd<br />
till vuxna i Östergötland.<br />
Vi erbjuder arbete<br />
–i Motala tillsvidare,<br />
–i Norrköping ett vikariat på minst 6 månader med ev möjlighet<br />
till förlängning<br />
–i Linköping ett vikariat tom maj 2003<br />
– även för PTP psykolog. Efter legitimation finns möjligheter till<br />
fortsatt anställning inom Habiliteringen<br />
LSS-teamens uppdrag är att erbjuda individuellt anpassade<br />
insatser till personer med stora och varaktiga funktionshinder.<br />
Insatserna ska stärka den enskildes förmåga att leva ett självständigt<br />
liv och kunna delta i samhället på lika villkor som andra.<br />
Tillsammans med brukare och anhöriga planerar och genomför<br />
teamet insatserna.<br />
Teamet arbetar med utredning, bedömning och individuellt stöd<br />
till den funktionshindrade samt handledning till personer i den<br />
funktionshindrades närhet. Vidare bedriver vi nätverksarbete<br />
RENA STORSJÖN<br />
RIKTIG VINTER<br />
ÄKTA DRÖMFISKE<br />
60 MIN TILL ÅRE<br />
ÖSTERSUND<br />
– den lilla storstaden med 300 butiker, 9 biosalonger, 24 krogar, 18 caféer,<br />
60 minuter med bil till Åre, Sveriges vackrast belägna golfbana,<br />
Sveriges största stadsfestival – Storsjöyran, 32 mil längdskidspår, isklättring,<br />
vinterstadsanläggning, elitserielag i basket, Sveriges bästa friluftsmuséum,<br />
Amerikansk fotboll och inte minst ett fridlyst Storsjöodjur!<br />
LEG. PSYKOLOG alt<br />
PTP-PSYKOLOG ref.nr 451<br />
Pedagogica ingår från årsskiftet i den nya elevhälsan som består av psykologer,<br />
socionomer, skolsköterskor, skolläkare, läs- och skrivpedagoger m fl. Vi arbetar<br />
främst gentemot kommunens förskolor/skolenheter och är idag i ett spännande<br />
utvecklingsskede. Hos oss får du möjlighet att arbeta med handledning, konsultation<br />
och utredning. Du får även möjlighet att arbeta med fortbildnings- och<br />
utvecklingsuppdrag. Du erbjuds regelbunden handledning och fortbildning i det<br />
konsultativa arbetssättet, samt tillhörighet i en psykologgrupp bestående av 5<br />
kollegor. Är du PTP-psykolog så erbjuds du ett genomarbetat PTP-program.<br />
Vi söker dig som är leg. psykolog alternativt PTP-psykolog, som är intresserad<br />
av det konsultativa uppdraget inom förskola och skola. Körkort och bil erfordras.<br />
Upplysningar lämnas av leg. psykolog Petri Partanen 063/144154,<br />
e-post: petri.partanen@ostersund.se eller leg. psykolog Nina Linck,<br />
facklig representant SP 063/143415, e-post: nina.linck@ostersund.se<br />
Välkommen med Din ansökan och bifogade betygshandlingar senast<br />
den 9 december till: Östersunds kommun, Serviceförvaltningen/Rekrytering,<br />
831 82 Östersund, e-post: kontorsservice@ostersund.se<br />
www.ostersund.se<br />
kring den enskilde med vägledning om vilka stödinsatser samhället<br />
erbjuder. Inför beslutet om insatser enligt LSS § 9.1 utreds<br />
personkretstillhörighet och behov av insatser.<br />
Vi önskar att du som söker tjänster/ vikariat har legitimation som<br />
psykolog och erfarenhet av arbete med funktionshindrade samt<br />
kunskaper i neuropsykologi . Den personliga lämpligheten är viktig.<br />
Arbetet utförs nära våra brukare vilket innebär omväxling och<br />
rörlighet och körkort är därför nödvändigt.<br />
Östergötland är en dynamisk region med goda arbets- och utbildningsmöjligheter<br />
– Landstinget ingår i organisationen SPEJA<br />
www.speja.nu som kan hjälpa dig och din familj med bostad,<br />
arbete, skola, och barnomsorg.<br />
Landstingets Habilitering satsar på att utveckla både organisationen<br />
och medarbetarna; vi har en otraditionell ledningsorganisation,<br />
vi utvecklar system för resultatmätning och utvärdering,<br />
och vi håller på att förbereda för datoriserad vårddokumentation.<br />
Vidare satsar på vi befattningsutveckling och kompetensutveckling<br />
för medarbetarna. Vi ser gärna att du bedriver egna projektarbeten.<br />
Du har 6 psykolog kollegor, som hjälper och stöttar dig och som<br />
ger dig introduktion . Ni träffas regelbundet på sk yrkesträffar.<br />
Upplysningar får du av Verksamhetschef Elisabeth Andersson<br />
Tel 011-22 44 78 el 011-22 51 58 Norrköping. Leg psykolog<br />
Christina Axell 011-224476. Verksamhetschef Albert de Haan<br />
Linköping Tel 013-227136 el 013-227382. Verksamhetschef<br />
Anita Lhådö Motala Tel 0141-78437 el 0141-78424.<br />
På www.lio.se finner du mer information om oss<br />
Välkommen med din ansökan senast 021203 under adress<br />
Landstingets Habiliterings stab, Munkhagsgatan 160, 567 25<br />
Linköping eller på webbadressen ovan.<br />
Fackliga<br />
företrädare . . .<br />
. . . håll ett öga på hur<br />
din arbetsgivare utformar<br />
platsannonser<br />
Förbundets policy är att psykologbefattningar<br />
ska utannonseras<br />
med angivande av<br />
psykologlegitimation som<br />
grundkrav. Annonserna ska<br />
innehålla kompetensbeskrivningar<br />
som svarar mot specifika<br />
psykologkompetenser.<br />
Alternativbefattning psykolog/annan<br />
kompetens ska undvikas.<br />
Om den förekommer<br />
ska arbetsuppgifterna/arbetsinnehållet<br />
differentieras för de<br />
olika kompetenserna.<br />
Alternativbefattningar<br />
psykolog/psykoterapeut skall<br />
undvikas. Framför allt skall<br />
ingen kombination psykolog/<br />
steg I kompetens accepteras.<br />
Psykoterapeutbefattningar<br />
bör utannonseras med önskvärd<br />
grundkompetens angiven.<br />
Tag för vana att läsa igenom<br />
och godkänna de platsannonser<br />
i vilka du anges som<br />
facklig företrädare eller kontaktperson.<br />
■<br />
26 Psykologtidningen 21/02
Psykologer och<br />
PTP-psykologer<br />
välkomna till Värnamo sjukhus!<br />
Kontakta Johan Andreen, enhetschef barn- och ungdomspsykiatriska<br />
mottagningen, tfn 0370-69 78 00, David Rydin,<br />
enhetschef vuxenpsykiatriska mottagningen, team 26,<br />
tfn 0370–69 77 42. Sista ansökningsdag 4 december.<br />
Besök oss på www.ltjkpg.se/jobb<br />
Se även www.varnamo.se/gottomplats,<br />
www.varnamo.se/aktivfritid<br />
Kan du motstå att arbeta på Gotland?<br />
Hälso- och sjukvårdsförvaltningen<br />
söker<br />
Psykolog/PTP-psykolog<br />
till Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken<br />
Heltid med tillträde 2003-01-01 eller enligt ök.<br />
Psykiatrin på Gotland kommer under de närmaste åren att<br />
samordnas i en åldersintegrerad klinisk enhet. Detta utvecklingsarbete<br />
kommer att inriktas på en sammanhållen, mer familjeinriktad<br />
psykiatrisk vårdorganisation, präglad av förebyggande<br />
arbete och tidig intervention.<br />
BUP-kliniken har ett 25-tal anställda, varav ca 18 i direkt<br />
behandlingsarbete. Det systemiska arbetet är en central del i vår<br />
verksamhet. Vid sidan av detta finns utrymme för såväl psykodynamiska,<br />
kognitiva, beteendeterapeutiska och pedagogiska<br />
metoder. Det neuropsykiatriska arbetet är dessutom under stark<br />
utveckling.<br />
Arb uppg: Diagnostik, utrednings- och behandlingsarbete på<br />
individ- och familjenivå. Samarbete med andra vårdgivare inom<br />
barn- och ungdomsvård. Medverka i klinikens utvecklingsarbete.<br />
Kval: Leg psykolog med erfarenhet från barn- och<br />
ungdomspsykiatriskt arbete. Psykoterapeutisk och familjeterapeutisk<br />
kompetens, gärna med systemisk inriktning, är önskvärd.<br />
Meriterande är också kompetens inom området neuropsykiatri. Stor<br />
vikt lägges vid god samarbetsförmåga och personlig lämplighet.<br />
Upplysn: Verksamhetschef Sture Hallberg tfn, 0498-26 84 02,<br />
teamledare Lennart Nyman, tfn 0498-26 84 08,<br />
facklig företrädare Psykologförbundet Bertil Grandin,<br />
tfn 0498-26 84 13.<br />
Välkommen med Din ansökan, märkt med<br />
ref nr 1006, senast den 16 december 2002 till<br />
Gotlands kommun, Personalenheten, 621 81 Visby.<br />
Besök gärna vår hemsida – www.gotland.se<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Psykologer<br />
Division Psykiatri<br />
Öppenvårdsmottagning Hjo<br />
Skaraborgs Sjukhus (www.vgregion.se/skas) omfattar<br />
Kärnsjukhuset i Skövde och sjukhusen i Falköping,<br />
Lidköping och Mariestad. Verksamheten är indelad<br />
i åtta divisioner, budgeten omsluter ca två miljarder<br />
SEK och antalet anställda är ca 4 400. Skaraborgs<br />
Sjukhus ingår i Västra Götalandsregionen.<br />
Psykiatriska mottagningen i Hjo ingår i ett team bestående<br />
av ca 20 tjänster. I teamet finns läkare, psykologer,<br />
sjuksköterskor, kuratorer, sjukgymnast och sekreterare.<br />
Vi har fem psykologtjänster och utöver detta har vi för<br />
närvarande också två PTP-psykologer. Vi erbjuder såväl<br />
psykodynamisk, kognitiv som kognitiv beteendeterapi.<br />
Vikariat och tillsvidare. Heltid, tillträde enligt överenskommelse.<br />
Arbetsuppgifter: Psykologens huvudsakliga arbetsuppgift<br />
är att utföra psykologiska bedömningar och<br />
psykoterapeutiskt behandlingsarbete, såväl individuellt<br />
som i grupp.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog. Vi ser gärna att sökande<br />
har utbildning i kognitiv beteendeterapi. Även<br />
PTP-psykolog kan komma ifråga. Kvalificerad KBThandledning<br />
erbjuds på mottagningen.<br />
Upplysningar: Teamföreståndare Anna-Lena Ingelhag,<br />
tfn 0502-18 07 89 alt 0703-99 69 82. Leg psykolog och<br />
psykoterapeut Britt Eriksson Lemel, tfn 0503-354 71.<br />
Facklig företrädare: SACO, Inger Ericsson,<br />
tfn 0515-876 43.<br />
Ansökan sänds senast 3 december märkt med ref nr<br />
Ps 52/02 till Skaraborgs Sjukhus, 541 85 Skövde.<br />
www.vgregion.se<br />
platsannonser<br />
Om du vill att din annons även ska<br />
publiceras på Psykologförbundets<br />
hemsida – tala om det när du<br />
beställer plats i PsykologTidningen!<br />
27
platsannonser<br />
S:t Lukas Halland<br />
söker föreståndare (heltid)<br />
till psykoterapimottagningen i Halmstad.<br />
Ansökan med meritförteckning, referenser och löneanspråk<br />
sänds senast den 6.12 -02 till Styrelsen för S:t Lukas Halland,<br />
c/o Persson, Beckasinvägen 4, 310 50 Slöinge.<br />
För utförligare information se våra hemsidor:<br />
www.halland.st-lukas.se eller www.st-lukas.se<br />
Upplysningar lämnas även av föreståndaren Inger Hansson, tel<br />
och fax 035-10 20 65 (mottagning) eller 035-21 34 99 (kvällstid<br />
må–to) samt av v ordf. Margareta Söderberg tel 035-10 14 78.<br />
Södertälje psykiatriska sektor/klinik söker en<br />
Chef<br />
till psykiatriska öppenvårdsmottagningen<br />
Tillsvidare anställning.<br />
Tillträde snarast.<br />
Arbetsuppgifter. Uppdraget som chef består av att ansvara<br />
för utveckling av vårdinnehåll, organisation, arbetsmiljö<br />
vid psykiatriska mottagningen i samråd med chefsöverläkaren<br />
samt ansvara för enhetens budget och personaladministration.<br />
I administrativa frågor är Du arbetsledare/chef<br />
för samtlig personal på mottagningen.<br />
Kvalifikationer: Gedigen erfarenhet av psykiatrisk verksamhet<br />
krävs. Lämplig högskole-utbildning samt gärna<br />
någon personaladministrativ- utbildning/ chefsutbildning.<br />
Vi beaktar vid tillsättning yrkesmässig kompetens och<br />
personlig lämplighet.<br />
Arbetstid: Heltid. Dagtid, måndag - fredag.<br />
Ange Dina löneanspråk.<br />
Upplysningar kan lämnas av Chefsöverläkare Håkan<br />
Götmark tfn 08-550 24808 och Mottagningschef Gunilla<br />
Syrén tfn 08-55024748. gunilla.syren@sts.sll.se<br />
Facklig företrädare Vårdförbundet Rose-Marie Hedlund<br />
tfn 08-550 24306. Kommunal Birgitta Sellstedt tfn 08-<br />
550 240 92 SKTF Yvonne Björkman tfn 08-550 247 48.<br />
Psykologförbundet Bengt-Åke Krantz tfn 08-550 247 74,<br />
Ingrid Henriksson tfn 08-550 247 55, Läkarförbundet<br />
tfn 08-790 33 00, SSR tfn 08-690 67 88. LSR<br />
tfn 08-567 06 100<br />
Välkommen med Din ansökan märkt STS 80/2002<br />
jämte betygskopior och arbetsintyg senast 13 december<br />
2002 under adress: Klinikintendent Kerstin Kelesh,<br />
Södertälje psykiatriska sektor, Södertälje sjukhus,<br />
152 86 Södertälje.<br />
www.sll.se/sts<br />
Psykolog/socionom<br />
Primärvården i Mark-Svenljunga<br />
med basplacering i Skene<br />
I området finns sex vårdcentraler som betjänar cirka<br />
44 000 invånare. En psykolog på heltid arbetar inom<br />
verksamheten sedan några år tillbaka. Arbetet bedrivs<br />
ute i området i nära samverkan med distriktsläkare och<br />
övrig primärvårdspersonal. Vi har också ett nära samarbete<br />
med psykiatrin, ungdomsmottagningar samt<br />
med kuratorer och psykologer inom skol-, barn- och<br />
mödrahälsovård. Du kommer att erbjudas handledning.<br />
Heltid, tillsvidareanställning. Tillträde enligt överenskommelse.<br />
Arbetsuppgifter: Bedömning och behandling av<br />
vuxna inom området ”primärvårdspsykiatri” vilket<br />
innefattar kriser, ångest, lätta och medelsvåra depressioner,<br />
psykosomatik, utmattningstillstånd, smärtproblematik,<br />
psykosociala problem m m. Vår verksamhetsidé<br />
bygger på korta väntetider och tidig intervention<br />
varför korttidsterapi och stödsamtal under en avgränsad<br />
period är vår målsättning. Du kommer också att arbeta<br />
med konsultation och handledning av läkare och övrig<br />
primärvårdspersonal.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog eller socionom. Leg<br />
psykoterapeut. Bred arbetserfarenhet och förmåga att<br />
arbeta självständigt. Vi lägger stor vikt vid personlig<br />
lämplighet i form av god samarbetsförmåga, flexibilitet<br />
och initiativförmåga. Körkort och tillgång till bil är<br />
nödvändigt.<br />
Löneanspråk anges i ansökan.<br />
Upplysningar: Du kan få upplysningar av<br />
PVO-chef Per Häggblad, tfn 0708-24 52 93 eller<br />
psykolog Eric Gustafsson, tfn 0706-31 01 70.<br />
Fackliga företrädare: Psykologförbundet,<br />
Birgit Pihlblad, tfn 033-616 17 77 och SSR,<br />
Solveig Ekholm, tfn 0320-77 91 28.<br />
Ansökan sänds senast 6 december till<br />
Sjukvårdskansliet, Primärvården Södra Älvsborg,<br />
511 81 Skene.<br />
www.vgregion.se<br />
28 Psykologtidningen 21/02
Arbetsförmedlingen för döva söker<br />
leg. Psykolog alt. PTP-psykolog,<br />
heltid, ref.nr: C 23/02<br />
Arbetsgivare: Länsarbetsnämnden i Uppsala län, Bangårdsgatan 9<br />
(besöksadress), Box 46, 751 03 Uppsala.<br />
Platsbeskrivning: Af för hörselskadade, döva och synskadade,<br />
Storgatan 32 (besöksadress), Box 315, 751 05 Uppsala.<br />
Tel 018 - 68 35 00 arbetsformedlingen-hds-uppsala@lanc.amv.se<br />
www.ams.se/horsel-dov-syn-uppsala<br />
Verksamhetsbeskrivning: Af för döva har ett rikstäckande ansvar.<br />
Uppdrag: Erbjuda specialistkompetens inom arbetslivsinriktad<br />
rehabilitering och vägledning i omställningssituationer. Arbeta konsultativt<br />
gentemot andra arbetsförmedlingar, myndigheter och företag.<br />
Arbetsuppgifter: *genomföra arbetspsykologiska utredningar,<br />
*medverka vid funktions- och kompetensbedömingar inför arbete/<br />
utbildning, *vägleda, motivera och stödja arbetssökande enskilt och i<br />
grupp, *medverka i fortlöpande metod- och utvecklingsarbete.<br />
Beskrivning av kvalifikationer: Legitimerad psykolog alt. PTP-psykolog.<br />
Mycket god samarbets- och initiativförmåga. God pedagogisk<br />
förmåga. God förmåga att uttrycka dig i tal och skrift. Vara kreativ,<br />
flexibel och utåtriktad. Goda teckenspråksfärdigheter är en merit.<br />
Resor i tjänsten ingår varför körkort är ett krav.<br />
Varaktighet: För leg psykolog tillsvidareanställning.<br />
För PTP-psykolog i första hand ett år med möjlighet till förlängning.<br />
Tillträde: Omgående eller efter överenskommelse.<br />
Arbetstid: Heltid.<br />
Lön: Ange lönekrav.<br />
Kontaktpersoner: Chef Lars Westerlund, 018- 683500 (vxl),<br />
lars.westerlund@lanc.amv.se, Psykolog Kristina Alassaad<br />
eller psykolog Fredrik Häggkvist tel nr 018-68 35 00 (vxl).<br />
Fackliga företrädare: Gerd Olsson SACO, Kjell Lundh ST-AMS,<br />
Lena Hellman SEKO.<br />
Ansökan: Sista ansökningsdag 2002 12 06<br />
Övrigt om ansökan: Skicka din ansökan till Länsarbetsnämnden,<br />
Box 46, 75103 Uppsala. Som anställd vid Länsarbetsnämnden kommer<br />
du att genomgå delar av AMS introduktionsutbildning. Utbildningen<br />
syftar till att ge dig grundläggande kunskaper i arbetsmarknadsfrågor.<br />
Referensnummer: Ange ref nr C 23/02 i din ansökan.<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Är du nyfiken på ett okonventionellt psykologarbete?<br />
Malmfältens psykiatri i Gällivare söker psykologer till olika öppenvårdsenheter<br />
Med ett upptagningsområde stort som Schweiz till ytan, med ofta extrema väderleksförhållanden och med flera kulturer och språk<br />
som möts, är Lappland ett spännande område att arbeta i.<br />
Att arbete inom vår psykiatri innebär Att bo i Gällivare innebär<br />
• teamarbete i öppenvårdsenheter • möjligheter till en rik fritid<br />
• nära samarbete med vårdgrannar och patientens nätverk • bra boendemiljöer<br />
• varierande arbetsmiljö i tätort och glesbygd • närhet till Stockholm, 2 tim med flyg<br />
• placering i Gällivare med arbete i Kiruna, Pajala och • naturupplevelser i Lapplands fjällvärld<br />
Jokkmokks kommuner, resor ingår i tjänsten med tre angränsande nationalparker<br />
Kan du motstå att arbeta på Gotland?<br />
Hälso- och sjukvårdsförvaltningen<br />
söker<br />
2 st Psykologer<br />
till Psykiatriska kliniken<br />
Psykiatriska kliniken är inne i ett spännande och dynamiskt<br />
förändringsarbete där det finns goda möjligheter att utveckla<br />
sin egen yrkesroll.<br />
Vi söker till:<br />
Akutavdelningen: En avdelning med 10 vårdplatser,<br />
jourmottagning och dagsjukvård där det ingår en psykolog på<br />
heltid, tillsvidaretjänst (Ref nr 1015).<br />
Öppenvårdsteamet: Psykolog på vikariat 030101-030731<br />
med ev möjlighet till förlängning och tillsvidareanställning<br />
(Ref nr 1016)<br />
Arb upp: Utredning, diagnostik och psykoterapeutiskt<br />
behandlingsarbete enskilt eller i grupp/familj. Det ingår också<br />
att medverka i metodutveckling och förmedla handledning<br />
och utbildning.<br />
Kval: Leg psykolog med erfarenhet av kliniskt arbete inom<br />
psykiatri. Arbetet grundar sig på teamarbete vilket kräver<br />
öppenhet för olika terapeutiska synsätt och god<br />
samarbetsförmåga. Stor vikt läggs vid personlig lämplighet.<br />
Upplysn: Psykologsamordnare Erika Viklund, tfn 0498-<br />
26 89 48, avdelningschef för akutavdelningen Inger Jerkland,<br />
tfn 0498-26 86 03 eller avdelningschef för öppenvårdsteamet<br />
Gunilla Stenström, tfn 0498-26 86 39.<br />
Facklig företrädare för Sveriges Psykologförbund<br />
är Roland Engström, tfn 0498-26 94 46.<br />
Välkommen med Din ansökan, märkt med<br />
ref nr, senast den 16 december 2002 till<br />
Gotlands kommun, Personalenheten, 621 81 Visby.<br />
platsannonser<br />
Blir du intresserad?<br />
Läs mer under lediga jobb på www.nll.se eller kontakta bitr. basenhetschef Ewa Lindblom, tfn 0970-19619<br />
eller någon av enhetscheferna Toini Linna, 0970/19 580, Rose-Mari Larsson, 0970- 19 396 eller Ingela Tideryd, 0970-19 427.<br />
Besök gärna vår hemsida – www.gotland.se<br />
29
platsannonser<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken,<br />
Länssjukhuset i Kalmar söker<br />
Psykologer<br />
med placering vid mottagningen i Nybro<br />
För mer information gå in på<br />
www.ltkalmar.se/ledigajobb<br />
eller ring Maiken Fjelkegård, chefsöverläkare<br />
0480-813 08.<br />
Sista ansökningsdag 29 november .<br />
Vuxenhabiliteringen har till uppgift att tillgodose<br />
behoven av råd och stöd samt habilitering<br />
till personer med stora funktionshinder som<br />
ger betydande svårigheter inom flera livsområden.<br />
Vuxenhabiliteringen i Örebro<br />
söker Psykolog till<br />
Mobila stödteamet!<br />
Vill Du vara med att starta och utveckla ett<br />
specialistteam som skall ge stöd till personer med<br />
utvecklingsstörning och grav beteendeproblematik?<br />
Tjänsten är placerad vid Vuxenhabiliteringen i Örebro,<br />
som har ett länsövergripande specialistuppdrag.<br />
Du kommer att tillsammans med arbetsterapeut och<br />
pedagog utarbeta metoder för stöd i vardagen till<br />
personer med utvecklingsstörning och grav beteendeproblematik.<br />
Arbetet förläggs till hemmet/gruppboendet på uppdrag<br />
av kommun och kontrakt upprättas för tidsbegränsad<br />
insats. Handledning och utbildning till kommunens<br />
personal ingår.<br />
Du är legitimerad psykolog. Erfarenhet från psykiatrin<br />
och funktionshinderområdet är en merit.<br />
Körkort krävs och gärna tillgång till bil.<br />
Tillsvidareanställning 100%.<br />
Upplysningar: Sektionschef Guje Ericsson, tfn.<br />
019-602 93 46.<br />
Facklig företrädare: Psykologförbundet, Lennart<br />
Garlund, tfn. 019-902 92 12.<br />
Välkommen med din ansökan märkt med<br />
ref nr VX 47 och löneanspråk senast 2002-12-04 till<br />
Barbro Åkerlund, Vuxenhabiliteringen, Box 1241,<br />
701 12 Örebro.<br />
Besöksadress: Eklundavägen 1, 2 tr Telefon: 019-602 70 00<br />
Fax: 019-602 75 50 E-post: psyk.hab@orebroll.se<br />
webbadress: www.orebroll.se/psykhab<br />
NORRBOTTENS LÄNS LANDSTING<br />
Psykiatriska barn- och ungdomsmottagningen,<br />
PBU i Piteå söker<br />
Verksamhetschef<br />
PBU-MOTTAGNINGEN är en enhet inom Division medicinska<br />
specialiteter. Som verksamhetschef ingår Du i barnpsykiatrins<br />
länsråd som leds av länschefen. Rådet har en samordnande<br />
funktion för policydiskussioner och utbyte av erfarenheter.<br />
Verksamhetschefen ska leda, samordna och utveckla verksamheten<br />
inom områden som kvalitet, personal och ekonomi,<br />
samt kunna skapa engagemang hos medarbetarna och verka för<br />
ett gott arbetsklimat.<br />
På mottagningen finns för närvarande 13 befattningar. Arbetet<br />
sker utifrån psykodynamisk grundsyn. Mottagningen ansvarar för<br />
barn- och ungdomspsykiatriska öppenvården inom kommunerna<br />
Piteå, Älvsbyn, Arvidsjaur och Arjeplog. Mottagningen har ett väl<br />
utvecklat samarbete med socialtjänst, skola, barn- och ungdomsmottagning<br />
och barnhabilitering. Spädbarnsverksamhet ingår i<br />
mottagningen.<br />
FORMELL BAKGRUND kan vara läkare, med barnpsykiatrisk<br />
specialistkompetens, eller annan lämplig högskoleutbildning<br />
inom området. Legitimation som barn- eller familjepsykoterapeut<br />
är meriterande. Önskvärt är också utbildning i administration<br />
och ledarskap, samt erfarenhet av arbete i ledande ställning.<br />
ANSTÄLLNINGEN omfattar dels ett tidsbegränsat chefsuppdrag,<br />
i första hand omfattande tre år, dels en tillsvidareanställning.<br />
Tillträde efter överens- kommelse. Lönen fastställs i samband<br />
med anställningen. Ange löneanspråk.<br />
VILL DU VETA MER – KONTAKTA:<br />
Tf verksamhetschef, Karin Mattsson 0911-21 19 45<br />
Länschef, Per Fahlesson 0920-28 25 03<br />
FACKLIG FÖRETRÄDARE:<br />
Norrbottens läkarförening, Bengt Sundbaum 0920-28 34 68<br />
Akademikerförbundet SSR, Kjell Jonsson 0911-21 19 45<br />
Psykologförbundet, Lis-Mari Lindgren 0911-21 19 45<br />
SKTF, Lena Nysjö 0970-191 50<br />
SISTA ANSÖKNINGSDAG: 12 dec 2002<br />
Välkommen med din ansökan och meritförteckning till<br />
Sunderby sjukhus<br />
Barn adm stab<br />
Carina Bergström<br />
971 80 LULEÅ<br />
www.nll.se/jobb<br />
30 Psykologtidningen 21/02
söker<br />
PSYKOLOG<br />
TILL BARN- OCH UTBILDNINGSFÖRVALTNINGEN<br />
Kil är en Värmlandskommun belägen vid sjön Frykens<br />
södra strand, 2 mil norr om Karlstad. Här bor ca 12.000 innevånare<br />
och 900 är anställda inom kommunen.<br />
Tjänsten är ett vikariat på heltid under 1,5 år, med möjlighet till<br />
förlängning.<br />
Tillträde snarast eller enligt överenskommelse.<br />
Psykolog<br />
Tillsvidareanställning med<br />
tillträde snarast. Halvtid.<br />
Psykologverksamheten vid mödra- och barnhälsovården<br />
ingår i Barn- och ungdomspsykiatrins<br />
Verksamhetsområde länet nordost. Arbetsgruppen<br />
består av nio psykologer och en assistent.<br />
Upptagningsområdet motsvarar Nordöstra<br />
sjukvårdsområdet.<br />
Arbetsuppgifter: Arbetet omfattar konsultation<br />
och fortbildning till personalen i psykiskt<br />
förebyggande hälsovård, psykologisk rådgivning<br />
och stödjande samtal till blivande föräldrar och<br />
familjer med späd- och småbarn. Fokus på tidiga<br />
insatser.<br />
Kvalifikationer: Legitimerad psykolog med<br />
erfarenhet från arbetsområdet eller annat barnkliniskt<br />
arbete. Kunskaper i konsultationsmetodik,<br />
utvecklingspsykologi, födandets och det nyblivna<br />
föräldraskapets psykologi är önskvärt. Stor vikt<br />
fästes vid personlig lämplighet.<br />
Upplysningar lämnas av enhetschef Karin<br />
Mattsson, tfn 08-622 23 70. Facklig kontaktperson<br />
är Kjell Lindkvist, Psykologförbundet,<br />
tfn 08-690 67 99.<br />
Välkommen med Din ansökan, märkt med ref<br />
nr Barnpsyk 119/02 senast den 2 december 2002<br />
till Psykologverksamheten vid mödra- och barnhälsovården,<br />
Vendevägen 90, Åkarnas hus,<br />
182 32 Danderyd.<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Psykologverksamheten i<br />
Danderyd söker<br />
Stockholms läns landsting<br />
Vällingby BUP<br />
söker<br />
Leg Psykolog<br />
40 tim/vecka med tillträde snarast.<br />
platsannonser<br />
Arbetsuppgifter: Vi erbjuder stimulerande och utmanande<br />
arbetsuppgifter tillsammans med elevvårdsteamet som består<br />
av psykologer, skolsköterskor och kuratorer. Du kommer att<br />
ansvara för psykologiska utredningar, konsultation och handledning,<br />
samt rådgivning till föräldrar. Fortbildning och utvecklingsarbete<br />
ingår också i Dina arbetsuppgifter.<br />
Önskvärda kvalifikationer: Vi söker i första hand en leg. psykolog,<br />
men är öppna för att ta emot PTP-psykolog. Erfarenhet<br />
av arbete med barn- och ungdomar är meriterande.<br />
Ange löneanspråk<br />
Upplysningar: Förvaltningschef Ingrid Näsström 0554-<br />
191 85 eller Psykolog Eva Byström 0554 191 83.<br />
Du är välkommen med din ansökan till Kils kommun,<br />
Barn- och utbildningsförvaltningen, Box 88, 665 23 Kil,<br />
senast 2002-11-22.<br />
Vällingby BUP-mottagning har bl a som uppdrag att<br />
medverka vid utredningar och bedömningar av<br />
barn och ungdomar där frågeställningen är av neuropsykiatrisk<br />
art. Utredningsarbetet sker både inom<br />
mottagningen och i ett neuropsykiatriskt basteam<br />
tillsammans med närstående verksamheter. Vi söker<br />
därför legitimerad psykolog med neuropsykologisk<br />
kunskap och erfarenhet. Mottagningen ingår i<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska divisionens<br />
Verksamhetsområde norra Stockholm.<br />
I tjänsten ingår förutom bedömningar/utredningar<br />
visst psykoterapeutiskt arbete med<br />
barn/ungdomar och deras familjer varför kunskap i<br />
och erfarenhet av barnpsykiatriskt behandlingsarbete<br />
är angeläget.<br />
Ring t f enhetschef Eva Sköllersten-Lahiri eller<br />
psykolog Suzanne Insulander, tfn 08-87 03 80 för<br />
mer information. Facklig kontaktperson är Kjell<br />
Lindqvist, SP, tfn 08-690 67 99.<br />
Välkommen med Din ansökan, märkt med<br />
ref nr Barnpsyk 145/02 senast den 6 december 2002<br />
till Vällingby BUP, Ångermannagatan 166,<br />
162 65 Vällingby. E-post: sonia.ohlin@bup.sll.se<br />
Stockholms läns landsting<br />
31
platsannonser<br />
Psykolog/neuropsykolog<br />
www.vgregion.se<br />
Vuxenhabiliteringen Öster, Skövde<br />
Tillsvidareanställning. Heltid. Tillträde enligt<br />
överenskommelse.<br />
Vuxenhabiliteringen erbjuder habilitering samt<br />
råd och stöd till vuxna funktionshindrade med<br />
utvecklingsstörning, autismspektrumstörning,<br />
omfattande och medfött eller tidigt förvärvat<br />
rörelsehinder. Därutöver erbjuds även rehabilitering<br />
åt vuxna med förvärvade hjärnskador.<br />
Verksamheten är uppbyggd i specialiserade<br />
team. Vi söker nu dig som är psykolog/neuropsykolog<br />
med särskilt intresse för ämnesområdet<br />
autismspektrumstörning och som vill ingå i ett<br />
team som arbetar med detta funktionshinder.<br />
Vårt team kring autismspektrumstörning består<br />
av psykolog, psykiater, kurator, pedagog och<br />
sjukgymnast. Detta team har funnits i åtta år.<br />
Vuxenhabiliteringen försöker bidra till att<br />
teamets medlemmar fortlöpande får möjlighet<br />
att fördjupa sina kunskaper inom ämnesområdet<br />
autismspektrumstörning.<br />
Arbetsuppgifter: Psykologens arbetsuppgifter<br />
innefattar ansvar för neuropsykologiska bedömningar<br />
och utredningar. Vidare har psykologen<br />
till uppgift att erbjuda serier av psykologsamtal<br />
individuellt eller i grupp för brukare med<br />
funktionshindret autismspektrumstörning.<br />
Till arbetsuppgifterna hör anhörigkontakter/<br />
nätverksarbete av olika slag samt handledning,<br />
Hjälp barn med cancer<br />
Tack vare forskningens framsteg botas idag ca 75 procent<br />
av alla cancersjuka barn. Vi fortsätter stödja forskningen<br />
med sikte på att inga barn ska drabbas av cancer.<br />
postgiro: 90 20 90-0<br />
telefon: 08-661 56 40<br />
www.barncancerfonden.se<br />
konsultation, information, samverkan och viss<br />
undervisning åt personalgrupper och handikapporganisationer<br />
kring våra brukare.<br />
Teamarbetet liksom samarbetet utåt är intensivt<br />
och teamets insatser för den enskilde bygger på<br />
uppgjorda habiliteringsplaner.<br />
Vi arbetar mot distriktet Skaraborg. Körkort erfordras<br />
därför för tjänsten.<br />
Kvalifikationer: Psykologlegitimation.<br />
Vuxenklinisk erfarenhet, helst inom ämnesområdet<br />
autismspektrumstörning. Kunskaper i neuropsykologisk<br />
utredningsmetodik är nödvändiga.<br />
Utbildning och intresse för psykoterapi och<br />
handledning värderas högt. Stora krav ställs på<br />
personlig lämplighet och samarbetsförmåga. Vi<br />
söker en initiativrik, självständig och kreativ<br />
person som är drivande i sitt sätt men även kan<br />
lyssna väl på andra.<br />
Upplysningar: Lämnas av habiliteringschef<br />
Benny Stenlund, tfn 0500-44 45 51 och teamsamordnare<br />
Eva Alving, tfn 0500-44 45 68.<br />
Facklig företrädare: Sabina Johansson,<br />
Psykologförbundet, tfn 0501-626 30, mobil<br />
0733-34 49 79.<br />
Övrigt: Vi ser gärna manliga sökande.<br />
Ansökan märkt med ref nr HFV 117-2002 sänds<br />
senast 2 december till Handikappförvaltningen,<br />
Inger Henriksson, Box 306, 462 23 Vänersborg.<br />
När jag blir stor och får<br />
bestämma själv ska<br />
TV:n vara på hela tiden…<br />
32 Psykologtidningen 21/02
Psykolog alt PTP-psykolog<br />
Helsingborgs Lasarett AB är ett av Sveriges<br />
största bolagiserade akutsjukhus med 2400<br />
välutbildade medarbetare. Vi är ett kunskapsföretag<br />
som erbjuder nordvästra Skånes<br />
240 000 invånare hälso- och sjukvård inom<br />
de flesta specialiteter. Lasarettet är Nordvästskånes<br />
största hälso- och sjukvårdsproducerande<br />
enhet.<br />
PTP-Psykolog<br />
Affärsområde Barn-Familj-Kvinnosjukvård<br />
Sektionen för Barn- och ungdomspsykiatri<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska sektionen i Helsingborg<br />
bedriver öppenvårdsverksamhet inom Helsingborgs, Höganäs<br />
och Bjuvs kommuner. Familjeenhet med spädbarnsverksamhet<br />
samt en behandlings- och utredningsenhet för tonåringar med<br />
6 vårdplatser ingår också i sektionen.<br />
Tjänsten är heltid (40/40), 1 år.<br />
Arbetsuppgifter: Sedvanligt psykologarbete under handledning<br />
Kvalifikationer: Psykologexamen. Stor vikt läggs vid god<br />
samarbetsförmåga och personlig lämplighet.<br />
Tillträde: 2003-01-13 eller enl överenskommelse.<br />
Ring gärna för mer information:<br />
Chefpsykolog Claes Abramson, tel 042-10 18 64<br />
Facklig företrädare Sveriges Psykologförbund,<br />
Bernt Berntson, tel 042-10 18 72<br />
Välkommen med Din ansökan, märkt med ref nr 111/2002, till:<br />
Helsingborgs Lasarett AB, Affärsområde Support, Personalavdelningen,<br />
251 87 Helsingborg, senast 2 december 2002.<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Psykiatriska kliniken<br />
Rättspsykiatriska sektionen, Restad Gård<br />
Vänersborg<br />
Upplysningar:<br />
Avdelningschef Bength Rosengren, tfn 0521-27 61 54.<br />
Sektionsansvarig Lasse Pettersson, tfn 0521-27 62 20.<br />
Psykolog Lotta Bohlin, tfn 0521-27 6138.<br />
Samordnande psykolog Margareta Wennerberg,<br />
tfn 0522-92710 (kl 08–09).<br />
Besök vår hemsida; www.vgregion.se<br />
välj: lediga tjänster eller ring Rose-Marie Olsson,<br />
tfn 0522-923 56 för beställning av hela annonsen.<br />
www.vgregion.se<br />
www.helsingborgslasarett.se<br />
Södertälje psykiatriska sektor söker<br />
platsannonser<br />
Utbildnings-<br />
/Utvecklingsledare<br />
Södertälje psykiatriska sektor är indelad i fyra sektioner:<br />
Heldygnsvårdssektion (3 avdelningar), psykosöppenvårdssektion,<br />
allmänpsykiatrisk mottagning samt en äldrepsykiatrisksektion<br />
Sektorn har under de senaste åren målmedvetet utvecklat,<br />
utifrån intentionerna i psykiatrireformen, en mycket välfungerade<br />
samverkan, "under samma tak", med Södertälje,<br />
Salem och Nykvarns kommuner. Inom de olika<br />
sektionerna pågår ett mycket spännande och kreativt<br />
utvecklingsarbete med ett flertal intressanta utvecklingsprojekt.<br />
Vi satsar bl a på ett brett behandlingsutbud, med<br />
t ex psykopedagogiska metoder och nätverksarbete av<br />
olika slag och att införa allt mer evidensbaserade metoder.<br />
Det finns ca 250 anställda inom sektorn.<br />
Exempel på några av Dina Arbetsuppgifter: Planering,<br />
samordning och administration av olika utbildningsinsatser<br />
inom sektorn. Implementering av nya arbetssätt i samarbete<br />
med enhetscheferna. Kvalitetsuppföljning, Information<br />
och introduktion av ny personal. Stöd till personal som<br />
vill driva projekt/-forskning.<br />
Kvalifikationer: Högskoleutbildning, gedigen psykiatrisk<br />
erfarenhet, god initiativförmåga, gärna erfarenhet av<br />
liknande arbete och pedagogiskt arbete är meriterande.<br />
Vi lägger stor vikt vid personlig lämplighet.<br />
Ange Dina löneanspråk<br />
Upplysningar kan lämnas av chefsöverläkare Håkan<br />
Götmark, 08-550 24808<br />
Fackliga representanter inom sektorn Daniel Abzack,<br />
Kommunal, 08-550 24834, Erika Andersson Kommunal,<br />
08-550 24836, Katherina Hallin,<br />
Vårdförbundet, 08-550 24836, Elisabeth Linde, SACO,<br />
08-550 24748,<br />
Ingrid Preutz, SKTF, 08- 550 22970<br />
Välkommen med Din ansökan märkt STS: 106/2002<br />
jämte bestyrkt meritförteckning och övriga handlingar Du<br />
vill åberopa senast den 4 december 2002.<br />
Under adress: Klinikintendent Kerstin Kelesh<br />
Psykiatriska sektorn<br />
Södertälje sjukhus<br />
152 86 Södertälje<br />
www.sll.se/sts<br />
Om du vill att din annons även ska<br />
publiceras på Psykologförbundets<br />
hemsida – tala om det när du<br />
beställer plats i PsykologTidningen!<br />
33
platsannonser<br />
HABILITERINGEN I NORRA OCH VÄSTRA DALARNA<br />
Växer och söker därför till enheten i Mora<br />
Leg PSYKOLOG<br />
100% tillsvidare, tillträde enligt överenskommelse,<br />
till ungdomsteamet.<br />
Ref: 31/02<br />
Habiliteringen är en tvärvetenskaplig specialistresurs med medicinsk,<br />
psykologiskt, social och pedagogisk kompetens. Vi har ett<br />
familjecentrerat arbetssätt där barnets/ungdomens situation och<br />
behov ses i ett brett perspektiv. Habiliteringen är dessutom<br />
landstingets särskilda expertresurs för rådgivning och annat personligt<br />
stöd enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade<br />
(LSS) och habiliterande insatser enligt hälso- och<br />
sjukvårdslagen (HSL). Habiliteringen i Dalarna har fem habiliteringsenheter<br />
som arbetar med barn, ungdomar och vuxna med<br />
olika funktionshinder. Mora Habiliteringen arbetar i Älvdalen,<br />
Malung, Orsa, Rättvik och Mora kommuner och på sikt även i<br />
Vansbro och Leksand.<br />
Vår uppgift är att ge stöd, service och vägledning till barn, ungdomar<br />
och vuxna med funktionshinder, deras anhöriga och andra<br />
viktiga personer i brukarens omgivning.<br />
Målet är att barnet/ungdomen och familjen skall kunna leva ett liv<br />
som alla andra.<br />
Ditt arbete blir att i nära samråd med föräldrar och övriga yrkes-<br />
Sanderud sykehus er fra 1.1.2002 et helseforetak<br />
i Helse Øst, og er sentralinstitusjon for<br />
voksenpsykiatrien i Hedmark. Sykehuset ligger<br />
utenfor Hamar, er funksjonsdelt og har åtte<br />
Statens klinikk for narkomane (SKN)<br />
er en institusjon for behandling av<br />
familier med rusproblemer hos en eller<br />
begge foreldre. Institusjonen tar i mot<br />
klienter fra hele landet og tilbyr familiebehandling<br />
og rehabilitering. Vi har<br />
kapasitet til 15 familier (35 klienter).<br />
Klinikken har egen barnehage for<br />
klientenes barn.<br />
SKN ligger naturskjønt ved Randsfjorden<br />
i Hov, Søndre Land kommune, 12 mil<br />
fra Oslo, 8 mil fra Hamar og 3 mil fra<br />
Gjøvik.<br />
Vi søker etter<br />
Psykolog<br />
Sanderud sykehus HF<br />
Det er ønskelig med erfaring fra arbeid<br />
med rusmiddelproblematikk, familiebehandling<br />
og arbeid i institusjon.<br />
kliniske avdelinger, inkludert Statens klinikk for<br />
narkomane.<br />
Sykehuset har et brutto budsjett på ca. 325 mill.<br />
kroner og ca. 650 årsverk, og satser aktivt på<br />
STATENS KLINIKK FOR NARKOMANE<br />
FAMILIEBEHANDLINGSINSTITUSJONEN<br />
Kjennskap til barnevernproblematikk<br />
vil være en fordel. SKN har fire psykologstillinger<br />
og 18 stillinger for miljøpersonale.<br />
Våre klienter bor i hovedsak i egne<br />
boliger på området. Vi har bl.a. egen klientbarnehage<br />
og skoletilbud.<br />
Institusjonen har i 20 år gitt tilbud til<br />
familier.<br />
Vi har et godt og spennende faglig miljø<br />
og ønsker oss medarbeider med ideer,<br />
kunnskap, interesse og engasjement.<br />
Innenfor rammen av opplæringsbudsjettet<br />
er det gode muligheter for faglig og<br />
personlig utvikling gjennom kurs og<br />
videreutdanning.<br />
grupper inom teamet, utreda barnets/ungdomens funktionsnivå,<br />
ge psykologisk behandling och stöd till barnet/ungdomen och<br />
dess familj. Du ska även ge råd och informera kring barnet/ungdomens<br />
behov i samarbete med personal i dennes närområde.<br />
Vi samverkar i neuropsykiatriska frågeställningar med Barn- och<br />
ungdomspsykiatrin.<br />
Du kommer att ingå i ett team tillsammans med arbetsterapeut,<br />
kurator, läkare, psykolog, sjukgymnast, sjuksköterska, i nära<br />
samarbete med föräldrar och brukaren.<br />
Vi erbjuder ett stimulerande och utvecklande arbete inom habiliteringen<br />
med arbetsuppgifter på individ- och gruppnivå. Vi är en<br />
specialistresurs inom landstinget där nya forskningsrön inom<br />
verksamhetsområdet medför krav på ständig utveckling. Vi har<br />
höga krav på våra medarbetare och erbjuder i gengäld god möjlighet<br />
till fortbildning och samarbete med erfarna kollegor.<br />
Vi söker Dig som är leg psykolog, gärna med erfarenhet av habilitering<br />
eller annan verksamhet som rör barn/ungdomar. Du har<br />
en god samarbetsförmåga och är intresserad av att arbeta i team<br />
tillsammans med andra yrkesgrupper. Du är erfaren av eller har<br />
ett stort intresse av neuropsykologiska frågeställningar. Erfarenheter<br />
från liknande arbetsuppgifter är meriterande, men vi fäster<br />
också stor vikt vid personlig lämplighet.<br />
Vill Du veta mer, ring verksamhetschef Björn Guström 0250-<br />
263 50 eller leg psykolog Ilona Bengts 0250-263 50, facklig företrädare<br />
Gunilla Svensson 023-49 03 73, psykologernas yrkesutvecklare<br />
Inga-Lill Tjulander 0225-49 67 78<br />
Din ansökan vill vi ha senast 2002-12-20 till Habiliteringen i<br />
Mora, Vasagatan 14 C, 792 32 MORA. Fax: 0250-263 79, E-post:<br />
habiliteringen.mora@ltdalana.se<br />
faglig utvikling og forskning.<br />
Mer informasjon om sykehuset finner du på<br />
våre internettsider: www.sanderud-sykehus.no<br />
Behandlingen omfatter individual- og<br />
gruppeterapi, arbeid med par og familier,<br />
omsorgsvurdering/veiledning, miljøterapi,<br />
arbeidstrening og skoletilbud.<br />
Lønn etter nærmere avtale.<br />
Vi er behjelpelig med å skaffe bolig og<br />
barnehageplass.<br />
Nærmere opplysninger om stillingen<br />
ved kst.avdelingssjef Hans Martin<br />
Gaaserud eller fagjef Eirik Moltu,<br />
tlf. 0047 61 12 92 00.<br />
Søknad vedlagt CV og godkjente<br />
kopier av vitnemål og attester sendes<br />
Sanderud sykehus HF<br />
postboks 68, N 2312 Ottestad<br />
innen 25. november 2002.<br />
34 Psykologtidningen 21/02
Psykologtidningen 21/02<br />
Den psykiatriska verksamheten inom Örebro läns landsting<br />
tillgodoser de flesta specialiteter. Psykiatrin i länet<br />
satsar intensivt på forskning och utveckling bland annat<br />
genom Psykiatriskt forskningscentrum.<br />
Till dig som skall söka<br />
PTP-tjänst våren 2003!<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken i Örebro län<br />
söker två psykologer till öppenvårdsmottagningen i<br />
Lindesberg, gärna PTP-psykologer.<br />
Mottagningen är en del av den länsövergripande BUP-kliniken<br />
vid Universitetssjukhuset i Örebro. Upptagningsområde<br />
är Lindesberg, Nora, Hällefors och Ljusnarsbergs<br />
kommuner. Vi har tre psykologtjänster, två kuratorstjänster,<br />
en läkartjänst och en sekreterartjänst. I anslutning till mottagningen<br />
finns spädbarnsverksamheten Lindan som har del<br />
i mottagningens personalresurs. Efter en längre tids kontinuitet<br />
bland personalen har viss nyrekrytering skett och vi<br />
befinner vi oss nu i ett förändringsskede. Två av psykologtjänsterna<br />
är för närvarande ej besatta. Från teamet finns ett<br />
önskemål om att få psykologer som för med sig fräscha<br />
kunskaper. Du kommer att ha stor möjlighet att påverka<br />
den fortsatta utvecklingen av verksamheten.<br />
Som PTP-psykolog kommer du att ingå i klinikens PTPgrupp<br />
med regelbundna träffar. Du kommer också att få<br />
möjlighet till några veckors auskultation inom skolpsykologområdet.<br />
Kliniken har en väl utbyggd både öppenoch<br />
slutenvård.<br />
Kliniken hör till Universitetssjukhuset och har inlett ett<br />
samarbete med den nyligen startade psykologutbildningen<br />
vid Örebro Universitet. Detta ger möjlighet till fortsatta<br />
studier och vidareutbildning.<br />
I teamsamverkan bedriver vi diagnostiskt och psykoterapeutiskt<br />
arbete med barn och ungdomar samt deras familjer.<br />
Konsultation och samarbete med skola, barnomsorg och<br />
socialtjänst är också en viktig del i arbetet.<br />
Vi vill att Du har psykologexamen. Vi fäster stor vikt<br />
vid personlig lämplighet<br />
Tillsvidareanställning 100%, tillträde efter överenskommelse.<br />
Upplysningar: Teamledare Mare Kvrgic,tfn. 0581-852 26<br />
psykolog Gunilla Kindstrand, tfn. 0581-852 25 eller klinikpsykolog<br />
Liv Sand-Gunnarsson, tfn. 019-602 57 00.<br />
Facklig repr. SACO,Lennart Garlund, tfn. 019-602 92 12.<br />
Din ansökan märkt med ref nr BUP 131 där Du anger<br />
löneanspråk skickar Du senast den 2002-12-05 till<br />
Psykiatri och habilitering, Ewa Straumits, Box 1613,<br />
701 16 Örebro.<br />
Besöksadress: Eklundavägen 1, 2 tr Telefon: 019-602 70 00<br />
Fax: 019-602 75 50 E-post: psyk.hab@orebroll.se<br />
webbadress: www.orebroll.se/psykhab<br />
Kontakta<br />
lokala facket först!<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska<br />
kliniken<br />
söker<br />
platsannonser<br />
PSYKOLOG<br />
Heltid. Tillsvidareanställning med tillträde<br />
snarast, till Ungdomsavdelningen, belägen i<br />
Magnus Hussbyggnaden inom Karolinska<br />
sjukhusets område.<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska klinikens uppdrag är att<br />
erbjuda vård, utredning och behandligsinsatser till barn<br />
och ungdomar (0–17 år) med familjer där den barn- och<br />
ungdomspsykiatriska öppenvårdens resurser ej tillgodoser<br />
behoven. Kliniken erbjuder insatser som dygnet runt-vård,<br />
dagvård, mellanvårdsformer och öppenvård. Ungdomsavdelningen<br />
är en av klinikens tre ungdomsenheter för<br />
vård främst enligt HSL (Hälso- och sjukvårdslagen) och LPT<br />
(Lagen om psykiatrisk tvångsvård). Avdelningen har speciellt<br />
uppdrag att vårda ungdomar 13–17 år med svår psykiatrisk<br />
problematik och behov av längre vårdtider.<br />
Arbetsuppgifter: Psykologens huvudsakliga arbetsuppgifter<br />
är att vara handläggare för ungdomar och<br />
deras familjer samt att genomföra psykologutredningar.<br />
Handläggarskapet innefattar att vara ansvarig för att se<br />
till helheten för ungdomen och dess familj, klarlägga<br />
behoven av insatser vid vårdtillfället och initiera efterföljande<br />
insatser. Arbetet sker i nära samarbete med<br />
team på enheten (läkare, sjuksköterskor, skötare, speciallärare)<br />
samt med barn- och ungdomspsykiatrins<br />
öppenvård, socialtjänst, skola, i vissa fall med behandlingshem<br />
och vuxenspykiatrin. Vid psykologutredningar<br />
kan såväl metoder för ungdomsdiagnostik som i viss<br />
mån för vuxendiagnostik vara aktuella för ungdomar i<br />
gränsområdet.<br />
Kvalifikationer: Leg. psykolog. Dokumenterad kunskap<br />
i och erfarenhet av ungdomspsykiatrisk diagnostik.<br />
Särskild kunnighet i personlighetsdiagnostik och neuropsykologisk<br />
diagnostik är meriterande. Erfarenhet av<br />
behandlingsarbete med ungdomar och deras familjer i<br />
svår kris inom barn- och ungdomspsykiatrin eller angränsande<br />
områden är likaledes meriterande. Stor vikt<br />
läggs vid personlig lämplighet och god samarbetsförmåga.<br />
Upplysningar: Enhetschef/psykolog Ola Duregård,<br />
tfn 08-517 757 24, chefpsykolog Karin Schmidt, tfn 08-<br />
517 777 55. Facklig företrädare är Kjell Lindqvist,<br />
Psykologförbundet, tfn 08-690 67 99.<br />
Välkommen med Din ansökan med meritförteckning<br />
och ref nr Barnpsyk 143/02 senast den 4 december<br />
2002 till Norra länets produktionsområde, Barn- och<br />
ungdomspsykiatrin, Box 175 64, 118 91 Stockholm.<br />
Stockholms läns landsting<br />
35
platsannonser<br />
Vi söker<br />
Mödra- och barnhälsovårdspsykolog<br />
till<br />
Familjeläkarverksamheten<br />
inom landstinget Västmanland<br />
Refnr F67/02<br />
Psykologerna inom den förebyggande barn- och<br />
mödrahälsovården arbetar i enlighet med familjeläkarprogrammet<br />
i Västmanland.<br />
I dag arbetar fem psykologer inom barnhälsovården i Västmanland.<br />
De tillhör organisatoriskt familjeläkarverksamheten och är en egen<br />
ansvarsenhet vid Viksäng-Irsta familjeläkarenhet.<br />
Dina arbetsuppgifter består av att inom ramen för tecknade<br />
avtal med både offentliga och privata familjeläkarenheter bidra<br />
med psykologens kompetens inom den förebyggande barn- och<br />
mödrahälsovården. I arbetet ingår handledning av barnmorskor<br />
och barnavårdscentralernas sköterskor, bedömning och utredning<br />
av enskilda barn, stöd och behandling under graviditet och<br />
stöd i föräldraskapet.<br />
Vi vill att du är leg psykolog med erfarenhet av arbete inom<br />
barn- eller mödrahälsovård. Intresse av att arbeta med<br />
invandrar-och flyktingfamiljer ses som en merit.<br />
Även PTP-tjänstgöring kan komma ifråga. Arbetet ställer stora<br />
krav på självständighet och god förmåga till samarbete. Körkort<br />
och egen bil erfordras.<br />
Befattningen är på deltid 30 timmar/vecka men kan diskuteras.<br />
Tillträde 1 januari 2003 eller efter överenskommelse.<br />
Närmare upplysningar lämnas av vårdcentralschef<br />
Margareta Ehnebom, tel. 021-17 49 73 och 1:e psykolog<br />
Ingegerd Solberger tel. 021-17 55 25.<br />
Facklig företrädare: Psykologförbundet Gustaf Johansson, tel.<br />
021-17 55 60.<br />
Välkommen med Din ansökan, försedd med ref.nr samt åtföljd<br />
av meritförteckning, betyg och övriga handlingar,<br />
senast 29 november 2002 till: Familjeläkarverksamheten,<br />
Knutsgatan 2, 722 14 Västerås.<br />
Familjeläkarverksamheten<br />
K O N T A K T A L O K A L A F A C K E T F Ö R S T !<br />
36 Psykologtidningen 21/02
UNIVERSITETSSJUKHUSET I LUND<br />
Psykologverksamheten<br />
PTP-psykologer<br />
3 tjänster<br />
Psykologverksamheten vid Universitetssjukhuset i Lund omfattar<br />
ca 110 psykologer. Våra ambitioner är att tillgodose behovet av ett<br />
kvalificerat psykologiskt omhändertagande inom skilda verksamhetsområden.<br />
Inom verksamheten finns erfarenhet och behandlingskompetens<br />
utifrån skilda teoretiska synsätt. Vid sjukhuset bedrivs även<br />
kvalificerad forskning, utbildning och utvecklingsarbete i samarbete<br />
med Lunds universitet. Våra medarbetare är den viktigaste resursen för<br />
att möta patienters och övriga intressenters behov. Pensionsavgångar<br />
de närmaste åren kommer därför att medföra rekryteringsbehov av nya<br />
medarbetare.<br />
Tjänstgöringen innebär heltidsarbete under 1 år och är förlagd vid<br />
någondera av verksamhetsområdena Psykiatri, Psykogeriatrik, Barnoch<br />
ungdomspsykiatri, Neurologi, Barnsjukvård eller vid<br />
Rehabcentrum.<br />
Arbetsuppgifter: Sedvanliga psykologiska arbetsuppgifter såsom<br />
utredningar och bedömningar och visst behandlingsarbete under<br />
handledning.<br />
Kvalifikationer: Psykologexamen som vid ansökan styrks med<br />
examensbevis.<br />
För en av tjänsterna finns möjlighet till tillträde i april 2003, för de<br />
övriga två sker tillträde i augusti 2003.<br />
Upplysningar lämnas av Chefpsykolog Bengt Sonesson, 046-17 39 26<br />
Facklig företrädare för Sveriges Psykologförbund, Katrin Dahlin,<br />
tel 046-17 36 87<br />
Ansökan, märkt med ref.nr 56-X320-PTN, skickas till:<br />
Universitetssjukhuset i Lund, Psykologverksamheten, assistent Lena<br />
Ohlsson, Lasarettsgatan 9, 221 85 Lund<br />
Sista ansökningsdag: 2002-12-02<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Universitetssjukhuset i Lund<br />
är ett regionsjukhus som erbjuder högt specialiserad<br />
sjukvård till invånarna i södra sjukvårdsregionen, det vill<br />
säga Skåne län, Blekinge län, Kronobergs län och södra<br />
delen av Hallands län. Dessutom erbjuder vi bassjukvård<br />
till invånarna i närområdet.<br />
Vår ambition är att med hög kompetens och kvalitet<br />
vara ett ledande sjukhus – och att därmed bidra till ett<br />
friskare samhälle och en god livskvalitet. Forskning,<br />
undervisning och utveckling är en viktig del av<br />
sjukhusets vardag. Sjukhuset är givetvis rökfritt.<br />
Platsannonser och kontaktpersoner finns på<br />
www.platsnytt.skane.se och på www.lund.skane.se<br />
Vill du annonsera i Psykologtidningen?<br />
Gör så här:<br />
–Maila din annons eller ditt annonsunderlag till:<br />
brittmarie.haake@psykologforbundet.se<br />
–Ange önskemål om publiceringsdag och utformning samt till vilken<br />
adress fakturan ska sändas.<br />
För information om priser, utgivningsdagar m m ring annonsansvarig:<br />
08-567 06 454.<br />
Psykologtidningen utkommer med 21 nummer per år och har en upplaga<br />
på 8 600 ex.<br />
platsannonser<br />
37
platsannonser<br />
Kom ihåg . . .<br />
. . . när du söker ny anställning<br />
• Lönen bestäms efter överenskommelse<br />
mellan dig själv och arbetsgivaren.<br />
Du ska själv begära det krontalsbelopp<br />
du vill ha som månadslön!<br />
Acceptera inte en ny anställning<br />
förrän också överenskommelse har<br />
träffats om lönen! Förvissa dig om att<br />
den person som du träffat överenskommelse<br />
med har beslutsrätt också<br />
när det gäller lönen. Acceptera inte<br />
att frågan om din lön skjuts till kommande<br />
revisionsförhandlingar/<br />
motsvarande lokal förhandling.<br />
Precisera för dig själv dina löneanspråk<br />
i god tid innan du erbjuds anställning!<br />
Tag gärna kontakt med i första<br />
hand Sveriges Psykologförbunds lokala<br />
fackliga förtroendemän innan du<br />
slutligt ställer dina krav på löne- och<br />
anställningsvillkor. Du kan vända dig<br />
till kretsarnas förhandlingsansvariga<br />
och till statliga kontaktmän i kretsarna.<br />
I andra hand lämnas information<br />
av Psykologförbundets kansli, tel 08-<br />
567 06 400.<br />
. . . när du blir legitimerad och . .<br />
•När du blir legitimerad kan du också<br />
träffa överenskommelse med arbetsgivaren<br />
om din lön.<br />
•Du ska ha rätt lön vid nyanställning<br />
– oavsett om det gäller en tillsvidareanställning,<br />
ett vikariat, en projektanställning,<br />
en PTP-tjänst och när en<br />
visstidsanställning förlängs.<br />
. . . när lönen är klar<br />
•När lönen är klar kan också andra<br />
frågor diskuteras med den kommande<br />
arbetsgivaren, till exempel rätt att<br />
delta i olika fort- och vidareutbildningar.<br />
38 Psykologtidningen 21/02
Södra Lapplands sjukvård söker<br />
PTP-psykolog<br />
Barnhälsovården i Lycksele söker en PTP-psykolog. Heltidstjänstgöring<br />
under 12 månader med tillträde 2003-01-01<br />
Kontaktperson: Leg psykolog Birgit Aronsdotter, 0950-393 97,<br />
e-post: birgit.aronsdotter@vll.se<br />
Läs mer om jobbet på vår hemsida www.vll.se<br />
Välkommen med ansökan till Lycksele lasarett, Administrativa<br />
enheten, 921 82 Lycksele. Bifoga fullständig meritförteckning<br />
och ange löneanspråk. Märk ansökan med referensnummer<br />
0235/02. Sista ansökningsdag 4 december 2002<br />
Psykologtidningen 21/02<br />
Habiliteringsverksamheten inom Örebro läns landsting tillgodoser de<br />
flesta specialiteter. Habiliteringen i länet satsar intensivt på forskning<br />
och utveckling bland annat genom nybildade Habiliteringens forskningscentrum.<br />
Hörselvården i Örebro<br />
söker<br />
Psykolog<br />
Audiologiska verksamheten inom Örebro läns landsting<br />
tillgodoser i samarbete med Hörsel- och dövpedagogiska verksamheten<br />
diagnostik, habilitering och rehabilitering av såväl<br />
barn som vuxna med hörselnedsättning/dövhet samt tinnitusdrabbade<br />
i länet. Tjänsten är placerad vid Audiologiska mottagningen<br />
på USÖ.<br />
Ditt arbete inriktas speciellt på vuxna. Tjänsten är nyinrättad<br />
och innehållet kan delvis utformas av den anställde.<br />
De behov vi ser för närvarande är bland annat krishantering<br />
vid hörselskada och dövhet samt stödsamtal. Du arbetar med<br />
utredningsarbete, ingår i tinnitusteamet på olika sätt samt ge<br />
utbildning och stöd för klinikens personal.<br />
Vi erbjuder forskningsmöjligheter och ett nära samarbete<br />
med länets psykiatriska team för döva kan utvecklas.<br />
Tillsvidareanställning 100%, tillträde efter överenskommelse.<br />
Du är leg. psykolog, har Du erfarenhet av arbete med hörselskadade<br />
är detta meriterande.<br />
Upplysningar: Verksamhetschef Erik Behrenth, tfn.019-<br />
602 19 97, psykolog Olle Hindersson, tfn.019-602 30 60<br />
eller bitr.verksamh.chef Maria Carlsson, tfn. 019-602 15 80<br />
Din ansökan märkt med ref nr AUD 129 skickar Du senast<br />
2002-12-06 till Psykiatri och habilitering, Ewa Straumits,<br />
Box 1613, 701 16 Örebro.<br />
Besöksadress: Eklundavägen 1, 2 tr Telefon: 019-602 70 00<br />
Fax: 019-602 75 50 E-post: psyk.hab@orebroll.se<br />
webbadress: www.orebroll.se/psykhab<br />
SERVICEOMRÅDEN:<br />
FÖRHANDLINGAR,<br />
Förhandlingsfrågor kommun/l-ting,<br />
08-567 06 501<br />
Förhandlingsfrågor stat, 08-567 06 503<br />
Förhandlingsfrågor e-sektorn,<br />
08-567 06 505<br />
Förbundets fackliga kurser, 08-567 06 506<br />
PTP-frågor, 08-567 06 509<br />
JURIDIK,<br />
Juridiska professionsfrågor, 08-567 06 502<br />
Allmänjuridiska frågor, 08-567 06 504<br />
PROFESSION,<br />
Yrke. Utbildning, test, forskning,<br />
08-567 06 511<br />
Etikfrågor, 08-567 06 508<br />
Specialistfrågor, 08-567 06 507<br />
Studerandefrågor, 08-567 06 510<br />
Internationella frågor, 08-567 06 512<br />
Internationella kongresser, 08-567 06 513<br />
PSYKOLOGTIDNINGEN,<br />
Psykologtidningen, 08-567 06 450<br />
Annonser, 08-567 06 454<br />
INFORMATION,<br />
Information i policyfrågor, 08-567 06 518<br />
Media, journalister, 08-567 06 517<br />
Till icke-medlemmar, 08-567 06 519<br />
ORGANISATION, ADMINISTRATION,<br />
Ansökan om medlemskap, 08-567 06 515<br />
Medlemsregister, 08-567 06 430<br />
AEA-ärenden, 08-567 06 431<br />
Medlemsförsäkringar, 08-567 06 516<br />
Organisation, stadgefrågor m m,<br />
08-567 06 514<br />
Beställning av broschyrer, 08-567 06 520<br />
PSYKOLOGTJÄNST,<br />
PsykologTjänst/egenföretagare,<br />
08-567 06 460<br />
KANSLI<br />
postadress: Box 3287, 103 65 Stockholm<br />
besöksadress: Vasagatan 48<br />
telefon: 08-567 06 400.<br />
Växeln öppen: 8.30–12 och 13–17.<br />
(fred – 16.30)<br />
fax: 08-567 06 499.<br />
psykologförbundets hemsida<br />
på internet: www.psykologforbundet.se<br />
e-post till personal:<br />
fornamn.efternamn@psykologforbundet.se<br />
postgiro: 373267-4 bankgiro: 767-2066<br />
direktnummer till personalen:<br />
Hans Persson, 08-567 06 401,<br />
mobil 070-96 76 401, förbundssekreterare.<br />
Judith Rosengren, 08-567 06 408,<br />
förbundsdirektör.<br />
Örjan Salling, 08-567 06 441,<br />
mobil 070-96 76 441, professionsansvarig.<br />
Eva K Aldvin, 08-567 06 406, ombudsman.<br />
Åke Hjelm, 08-567 06 407, förbundsjurist.<br />
Lars Karlsson, 08-567 06 409,<br />
mobil 070-96 76 409, ombudsman.<br />
Brittmarie Haake, 08-567 06 454,<br />
assistent, vik.<br />
FÖRBUNDSSTYRELSEN<br />
Torgny Danielsson, ordförande,<br />
08-567 06 477.<br />
torgny.danielsson@psykolog.net<br />
Birgitta Johansson-Hidén,<br />
1:e vice ordförande, 054-700 20 19.<br />
birgitta.johansson-hiden@psykolog.net<br />
Karin Graff-Cederström,<br />
2:e vice ordförande, 08-580 288 93.<br />
karin.graff@psykolog.net<br />
Helén Antonson, 031-64 12 58.<br />
helen.antonson@psykolog.net<br />
David Edfelt, 08-616 41 13.<br />
david.edfelt@psykolog.net<br />
Anders W Eriksson, 070-417 49 52.<br />
anders.eriksson@psykolog.net<br />
Eva-Lotta Hellgren, 011-20 23 02.<br />
eva-lotta.hellgren@psykolog.net<br />
Petri Partanen, 063-14 41 54.<br />
petri.partanen@psykolog.net<br />
Bengt Persson, 0470-58 63 93.<br />
bengt.persson@psykolog.net<br />
Tomas Rudal, mobil 0707-27 04 06.<br />
tomas.rudal@psykolog.net<br />
Mikal Björkström, mobil 070-438 23 05.<br />
mikal.bjorkstrom@psykolog.net<br />
Eva Lundgren, 090-12 28 59.<br />
eva.lundgren@psykolog.net<br />
ETIKRÅDET<br />
Charlotte Uggla, ordförande,<br />
08-508 135 40.<br />
Per Magnus Johansson, vice ordförande,<br />
031-711 00 04.<br />
Sinella Keskiniva, 090-77 95 45.<br />
Kristina Persson, 019-602 65 78.<br />
Seppo-Matti Salonen, 031-330 02 60.<br />
Sam Uhlin, 0500-43 18 77.<br />
SPECIALISTRÅDET<br />
Erling Nyman, ordförande, 019-602 71 56,<br />
mobil 070-666 28 41.<br />
Ulla-Britt Selander, sekreterare,<br />
08-586 064 23.<br />
Gunvor Bergquist, utskottet för arbetslivets<br />
psykologi, 0520-739 66.<br />
Erland Hjelmquist, utskottet för handikapppsykologi,<br />
031-773 16 57.<br />
Roland Ericsson, utskottet för klinisk psykologi,<br />
0515-876 41.<br />
Bengt Sonesson, utskottet för neuropsykologi,<br />
046-17 39 26.<br />
Carl Wiström, utskottet för pedagogisk<br />
psykologi, 063-15 13 23.<br />
STUDERANDERÅDET<br />
Mikal Björkström, mobil 070-438 23 05.<br />
VALBEREDNINGEN<br />
Ann-Sofie Hansson-Pourtaheri, ordförande,<br />
018-611 23 81.<br />
VETENSKAPLIGA RÅDET<br />
Gunnel Backenroth-Ohsako, ordförande,<br />
08-585 857 72.<br />
IHPU – institutet för högre<br />
psykologiutbildning<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm.<br />
Assistent: Berit Emilsson, 08-567 06 444.<br />
E-post: berit.emilsson@<br />
psykologforbundet.se<br />
VD: Anders Hallborg, 046-18 90 62.<br />
E-post: anders.hallborg@ihpu.se<br />
PSYKOLOGTJÄNST<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm<br />
E-post: psykologtjanst@<br />
psykologforbundet.se<br />
tel 08-567 06 460<br />
VD: Camilla Damell<br />
Informatör, vik: Susanne Bertman<br />
Hemsida: www.psykologtjanst.se<br />
STP<br />
– stiftelsen för tillämpad psykologi<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm.<br />
Christina Strömer Wilson<br />
E-post: christina@csw.se<br />
mobil 070-96 76 476<br />
39
Vid obeställbarhet, retur till:<br />
Psykologtidningen,<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm<br />
S<br />
TIDNINGEN<br />
PSYKOLOG<br />
Bar för<br />
kunskapstörst<br />
Redan en dryg halvtimme<br />
före start börjar det bli<br />
ont om sittplatser i Kägelbanans<br />
lokal på Södra teatern<br />
i Stockholm och hela tiden<br />
strömmar fler intresserade till.<br />
Kön till baren är<br />
lång och sorlet av röster stiger.<br />
Freuds bar har öppnat.<br />
å har det varit varannan måndag- och tisdagkväll i snart<br />
fyra terminer. Knökfullt trots att Kägelbanan rymmer omkring<br />
200 personer och trots att det inte är något lättuggat program<br />
baren serverar till kaffet, vinet och ostmackorna. Det handlar<br />
om psykologi, filosofi och politik med psykoanalys som dominerande<br />
inslag.<br />
Just i kväll är det psykiatern Torbjörn Wrangsjö som fått till<br />
uppgift att presentera Daniel Stern och hans teorier, som på<br />
många punkter inneburit en förnyelse av den traditionella synen<br />
på barnets utveckling.<br />
Omkring 45 minuter föreläsning, en rejäl paus och därpå en<br />
lika lång samtalsstund – det är konceptet.<br />
Det viktigaste är nästan det som sker efter föreläsningen, anser<br />
Christian Nilsson, förlagsredaktör på bokförlaget Natur och<br />
Kultur, redaktör för den psykoanalytiska tidskriften Divan och<br />
en av initiativtagarna till Freuds bar.<br />
–Den anspråkslösa barmiljön gör det lättare för publiken att<br />
ta till orda. Det uppstår ofta verkliga samtal, en dialog mellan<br />
föreläsare och publik, inte bara ”uppvisningsfrågor” eller frågor<br />
som syftar till att hålla igång föreläsaren, menar han.<br />
Freuds bar är resultatet av ett trepartssamarbete mellan Södra<br />
teatern, Natur och Kultur och tidskriften Divan. Bokförlaget bidrar<br />
med en del pengar och väljer tillsammans med Divan föreläsare<br />
och ämnen, Södra teatern står för lokalerna. Biljetten till<br />
en föreläsning kostar 50 kr.<br />
Med Freuds bar har Södra teatern lyckats skapa det forum för<br />
samtal som också varit teaterns ambition. Freuds bar föregicks<br />
för några år sedan av Filosofibarnen, som dock inte blev samma<br />
publikframgång. Då man släppte biljetterna till den första terminens<br />
nio måndagsföreläsningar på Freuds bar såldes alla biljetter<br />
slut på en förmiddag. Redan från början blev man tvungen<br />
att upprepa föreläsningen på tisdagar.<br />
VILKA ÄR DÅ BARGÄSTERNA som inte sällan beställt biljetter till<br />
alla terminens föreläsningar?<br />
–Många i publiken har klinisk erfarenhet av olika slag, många<br />
är psykologer, men det kommer också många som inte läst psykologi,<br />
men som är intresserade av samhällsdebatt och existentiella<br />
frågor, berättar Christian Nilsson.<br />
Han tror att det finns ett sug efter fördjupade samtal i ett samhällsklimat<br />
som styrs av kortsiktiga vinstintressen och snabbt<br />
växlande trender. Inte minst bland dem som arbetar i vårdsvängen,<br />
där resursbrist och effektivitetskrav lämnar mycket lite<br />
utrymme för reflekterande tänkande.<br />
Jag ber honom välja några av höjdpunkterna i programutbudet<br />
och han nämner spontant idéhistorikern Michael Azars föreläsning<br />
om psykiatern och politikern Frantz Fanon, vars bok<br />
”Jordens fördömda” med sin skarpa uppgörelse med Europas<br />
kolonialism utgjorde en av 68-generationens politiska biblar.<br />
En annan minnesvärd programpunkt var kvällen då Sophie<br />
Freud, Sigmund Freuds barnbarn besökte Sverige och Freuds<br />
bar. (Se Psykologtidningen nr 10/02!)<br />
Höstens program inleddes av forskaren Tiina Rosenberg, som i<br />
år gett ut boken Queerfeministisk propaganda. Hon berättade<br />
om Judith Butler, den amerikanska filosofen som gett queerforskningen<br />
status som akademisk disciplin. Queer definieras<br />
som ett kritiskt förhållningssätt till heteronormativiteten, det<br />
vill säga antagandet att alla är heterosexuella och att det naturliga<br />
är att leva heterosexuellt.<br />
DET SENASTE FÖREDRAGET den 11 november handlade om filmaktuella<br />
Sabina Spielrein, en av psykoanalysens pionjärer, som<br />
påverkade såväl Freud som Jung, vars första psykoanalytiska<br />
patient hon också var. Just nu kan man på Stockholmsbiografen<br />
Zita också se Elisabeth Martóns dramadokumentär Mitt namn var<br />
Sabina Spielrein. Filmen kommer även att visas på SVT senare i<br />
vår (Se Psykologtidningen nr 20/02).<br />
Det är alltså ett omväxlande program Freuds bar bjuder på.<br />
Sammanlagt har man under de fyra terminerna hunnit presentera<br />
ett 40-tal forskare och teoretiker med mer eller mindre psykoanalytisk<br />
ansats. Av höstens program återstår ännu föreläsningar<br />
om Nancy Chodorow och Jessica Benjamin.<br />
Det kan bli svårt att hitta fler som är kända för en större allmänhet,<br />
tror Christian Nilsson. Man planerar därför att ändra<br />
konceptet något inför våren och i stället bygga programmet<br />
kring olika teman, vilka vill han inte ännu avslöja. Ett är dock<br />
säkert: Freuds bar kommer att fortsätta med sina diskussionskvällar<br />
även i vår, till glädje för alla barbesökare som önskar<br />
något mer än salta nötter till drinken.<br />
–Ett rum för kritisk reflektion, säger Christian Nilsson.<br />
maja ahlroos