Skolnedläggningar på landsbygden ... - Till hela sverige
Skolnedläggningar på landsbygden ... - Till hela sverige
Skolnedläggningar på landsbygden ... - Till hela sverige
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ör ekonomin för byggnader och personalnedskärningar. Indirekta effekter är<br />
minskad social integration vilket i sin tur kan ha negativ hälso<strong>på</strong>verkan genom<br />
exempelvis isolering. Det finns inget substitut för byskolans sociala<br />
funktioner och de familjer som drabbas hårdast av skolnedläggningar är de<br />
med låg inkomst, som avskärmas från övriga ortsbor när den sammanhållande<br />
länken, skolan, försvinner. 141<br />
Vid min studies start var inga skolor nedlagda i Ydre under de senaste<br />
åren, däremot hade nedläggningsbeslut tagits, återkallats och ärendet åter<br />
behandlats i kommunfullmäktige. För att få inblick i effekter av en skolnedläggningsprocess<br />
har jag intervjuat paret Gerger, kulturgeografen docent<br />
Torvald och fil doktor i kulturgeografi Christina Gerger, som skrivit om<br />
utbildning och samhälle 142 och däribland om skolnedläggningar. Torvald<br />
Gerger beskriver spelet bakom många nedläggningsbeslut, där möjligheten<br />
att behålla byskolor ökar om engagerade politiker bor i bygden. På södra<br />
sidan länsgränsen från Ydre, i Vimmerby kommun, ligger socknen Locknevi<br />
där skolnedläggning skedde i början <strong>på</strong> 2000-talet, en fallstudie paret arbetat<br />
med och lett en studiecirkel kring. Reaktionerna <strong>på</strong> nedläggningsbeslutet i<br />
Locknevi blev, så som i Ydre, mycket kraftiga hos ortsbefolkningen. Beslutet<br />
orsakade demonstrationer och stormöten. Paret Gerger kunde se en distinktion<br />
beträffande hur pass engagerade människor var mot nedläggningen.<br />
Det var främst familjerna med egna jord- och skogsbruk, de som var mer<br />
bundna till platsen, som tydligt kämpade emot längst. Föräldrar som arbetade<br />
utanför socknen, vanligast inne i Vimmerby, reagerade inte lika starkt.<br />
Kearns' studie visar att det tar lång tid innan besvikelsen och ilskan hos byborna<br />
lagt sig efter nedläggningsbeslutet. 143<br />
Torvald Gerger beskriver att byborna upplevt en fysisk förändring i Locknevi,<br />
då det blev tystare när barnen inte vistades i byn dagtid och rörelsen<br />
kring skolan i kyrkbyn är borta efter mer än 150 år. Aktiviteter knutna till det<br />
lokala vardagslivet uppmärksammades i byskolan exempelvis den årliga<br />
höstmarknaden, där övriga bybor deltog och som även lockade personer från<br />
bygden runtomkring. Generellt är byborna lojala och hjälper till <strong>på</strong> skolan,<br />
man engagerar sig och känner delaktighet. Även Kearns et al beskriver att<br />
man vid en nedläggning inte bara stänger en skola utan även en viktig mötesplats<br />
för bygdens invånare. Fördelarna med en byskola är att lärarna känner<br />
eleverna väl, vilket skapar trygghet hos såväl elever som föräldrar. 144<br />
Aspekten trygghet berör även pedagogen Skantze, som forskat kring utformningen<br />
av skolhus och hur elever relaterar till skolmiljöer. I äldre skolbyggnader<br />
finns det, för eleverna, en trygghet i att känna samhörighet med vuxna<br />
som tidigare gått där. Skolbyggnaden tillskrivs ett sammanhang, en historia.<br />
145 Ytterligare en förändring, som Torvald Gerger lyfter fram, är att ned-<br />
141 Witten et al. 2001<br />
142 Gerger (1978) Utbildning och samhälle, Gerger 1972<br />
143 Kearns et al. 2009<br />
144 Kearns et al. 2009<br />
145 Skantze (1999) Skolhus som talar till sinnena. Ur Locus nr 1/99 sid. 38, 44<br />
46