Länstransportplan - Region Blekinge
Länstransportplan - Region Blekinge
Länstransportplan - Region Blekinge
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Länsplan för<br />
regional transportinfrastruktur<br />
för <strong>Blekinge</strong>, 2010 – 2021<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> Ronnebygatan 2, SE 371 32 Karlskrona, Sweden<br />
Tel 0455-30 50 00 Fax 0455-30 50 10<br />
E-post kansli@regionblekinge.se www.regionblekinge.se
Förord<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> har det samlade politiska ansvaret för <strong>Blekinge</strong>s utveckling. Planering av<br />
infrastruktur är ett av flera viktiga områden för att skapa regional tillväxt och utveckling. Så<br />
för oss som arbetar med regionala utvecklingsfrågor är processen med att ta fram en ny länsplan<br />
för regional transportinfrastruktur ett viktigt arbete. Resultatet ska ligga till grund för<br />
kommande infrastruktursatsningar i <strong>Blekinge</strong> som ska stärka regionen ytterligare.<br />
Arbetet med att ta fram en ny länsplan har engagerat många. Processen har kännetecknats av<br />
stor öppenhet och engagemang. Samtliga kommuner i <strong>Blekinge</strong>, länsstyrelsen och <strong>Blekinge</strong>trafiken<br />
har varit djupt involverade. Avstämningar har gjorts med näringslivet.<br />
I konstellationen <strong>Region</strong>förbundet i Kalmar län, <strong>Region</strong>förbundet södra Småland, <strong>Region</strong>förbundet<br />
i Jönköpings län, <strong>Region</strong>förbundet Östsam och <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> har under hela planeringsprocessen<br />
regelbundna avstämningar gjorts. Vid dessa möten har också alltid deltagit<br />
representanter från Banverket och Vägverket. Särskilda överläggningar har hållits mellan <strong>Region</strong><br />
Skåne, <strong>Region</strong> Halland, <strong>Region</strong>förbundet södra Småland och <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> kring gemensamma<br />
stråk. Även inom ramen för Sydsams transportberedning har arbetet med länsplanerna<br />
stämts av. För stråkanalyser och miljöbedömning av analyserade stråk och av länsplanen<br />
som helhet har Vectura Consulting AB anlitats.<br />
Parallellt med framtagandet av en länstransportplan har trafikverken presenterat en nationell<br />
plan. För <strong>Blekinge</strong>s del tillhör E22 och samtliga järnvägar den nationella planen.<br />
Objekt som finns föreslagna i den nationella planen ska redovisas i länstransportplanen för att<br />
ge en helhetsbild av samlade åtgärder under planperioden. I regeringens närtidssatsning finns<br />
beslut om upprustning av Kust till kustbanan, Karlskrona – Emmaboda och etappen Sölve –<br />
Stensnäs på E22. Utöver dessa objekt har trafikverken prioriterat Lösen – Jämjö och Björketorp<br />
– Nättraby i nu nämnd ordning. I yttrandet över nationell plan förslår <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong><br />
den omvända ordningen. Samtidigt saknar regionen Sydostlänken i trafikverkens prioriteringar.<br />
Förslag till åtgärder i länstransportplanen redovisas i bilaga 1.<br />
Med utgångspunkt i regeringens direktiv har processen och arbetet att presentera en länsplan<br />
för regional transportinfrastruktur för <strong>Blekinge</strong> präglats av ett transportslagsövergripande synsätt.<br />
För medborgarna och näringslivet ska transportsystemet bidra till samhällsekonomiskt<br />
effektiva, långsiktigt hållbara och internationellt konkurrenskraftiga transporter.<br />
Mot bakgrund av klimatutmaningen och med stöd i den egna klimatrapport som <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong><br />
tagit fram, ges kollektivtrafikens utveckling en framträdande roll i planen. Inte minst<br />
visar sig detta i att <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> föreslår satsningar för att dramatiskt minska restiden med<br />
tåg till Öresundsregionen.<br />
De prioriterade åtgärderna är en följd av den systemanalys som gjordes tillsammans med övriga<br />
regioner i sydöstra Sverige. Systemanalysen är sedan fördjupad och för <strong>Blekinge</strong> beskriven<br />
i fyra stråkanalyser med mål, funktion, brister, strategi enligt 4-stegsprincipen, förslag till<br />
åtgärder, förväntade effekter och miljöbedömning.<br />
Mats Johansson Kenneth Olofsson<br />
<strong>Region</strong>styrelsens ordförande Samordnare Infrastruktur<br />
och kommunikationer
1 Bakgrund ............................................................................................................................ 4<br />
2 Transportpolitiken .............................................................................................................. 4<br />
2.1 Nya transportpolitiska mål ......................................................................................... 4<br />
2.2 En sammanhållen klimat- och energipolitik............................................................... 5<br />
2.3 Konkurrens på spåret.................................................................................................. 5<br />
2.4 Utredning om ny kollektivtrafiklag............................................................................ 6<br />
2.4.1 <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> ska säkra trafikutbudet ........................................................... 6<br />
2.4.2 Fler valmöjligheter ............................................................................................. 6<br />
2.4.3 Samordnad lag.................................................................................................... 6<br />
2.5 Regeringens mål 2010 – 2021.................................................................................... 6<br />
2.6 Regeringens direktiv .................................................................................................. 7<br />
2.6.1 Medfinansiering ................................................................................................. 7<br />
2.7 Regeringens närtidssatsning på vägar och järnvägar 2009-2010 ............................... 8<br />
3 <strong>Blekinge</strong>strategin................................................................................................................ 8<br />
3.1 <strong>Region</strong>alt Utvecklingsprogram .................................................................................. 8<br />
3.2 Tillväxt <strong>Blekinge</strong> – regionalt tillväxtprogram (RTP) för <strong>Blekinge</strong>............................ 8<br />
3.2.1 En tillgänglig region........................................................................................... 9<br />
4 <strong>Region</strong>al systemanalys för fem län – östra Götaland...................................................... 10<br />
5 Koppling till annan planering........................................................................................... 12<br />
5.1 Hållbara städer och regioner i samspel .................................................................... 12<br />
5.2 Klimatutmaningen ökar kraven på en samordnad stads- och trafikplanering.......... 12<br />
5.3 Efterfrågan på kollektivtrafik kommer att öka......................................................... 12<br />
6 4-stegsprincipen ............................................................................................................... 12<br />
6.1 Steg 1 Påverka valet ................................................................................................. 12<br />
6.2 Steg 2 Använd effektivare........................................................................................ 13<br />
6.3 Steg 3 Förbättra ........................................................................................................ 13<br />
6.4 Steg 4 Bygg nytt....................................................................................................... 13<br />
7 Planeringsförutsättningar ................................................................................................. 13<br />
7.1 Klimatfrågan – ett vägval......................................................................................... 13<br />
7.2 Vägverkets hastighetsöversyn.................................................................................. 13<br />
7.3 Fler ska kunna åka med kollektivtrafiken ................................................................ 14<br />
7.4 Kollektivtrafiken i <strong>Blekinge</strong> – en grundbult i ett långsiktigt hållbart<br />
samhällsbyggande ................................................................................................................ 14<br />
7.4.1 Ett jämställt transportsystem ............................................................................ 15<br />
7.4.2 Hela resan – från dörr till dörr.......................................................................... 15<br />
7.4.3 Kollektivtrafiken i den fysiska planeringen ..................................................... 15<br />
7.4.4 <strong>Region</strong>al arbetspendling................................................................................... 15<br />
7.4.5 Tillgänglighetsanpassning av det regionala kollektivtrafiknätet...................... 16<br />
7.4.6 Vision regional kollektivtrafik 2040 ................................................................ 17<br />
7.5 Mer cykeltrafik är bättre för hälsa och miljö............................................................ 17<br />
7.6 Flyg........................................................................................................................... 18<br />
7.7 Godstrafik................................................................................................................. 19<br />
7.7.1 Infrastruktur för ett hållbart näringsliv och samhälle i <strong>Blekinge</strong> ..................... 19<br />
7.7.2 <strong>Blekinge</strong>s hamnar växer ................................................................................... 19<br />
7.7.3 Sjömotorvägar från <strong>Blekinge</strong> till Polen och Baltikum..................................... 21<br />
7.7.4 Infrastrukturen från Gdynia hamn.................................................................... 22<br />
7.7.5 Infrastrukturen från Klaipeda hamn ................................................................. 22<br />
7.8 <strong>Blekinge</strong>s engagemang och beredskap inför planprocessen .................................... 22<br />
8 Funktion, brister och åtgärder .......................................................................................... 23<br />
8.1 Fyra funktionella transportstråk genom <strong>Blekinge</strong>.................................................... 23<br />
2
8.1.1 Gemensamt för alla stråk.................................................................................. 24<br />
8.1.2 Större om- och nybyggnader............................................................................ 25<br />
8.1.3 Samordning med angränsande län.................................................................... 25<br />
9 Nationell och regional plan i samverkan.......................................................................... 26<br />
10 Ekonomisk sammanställning........................................................................................ 27<br />
10.1 Större investeringar .................................................................................................. 27<br />
10.2 Mindre väginvesteringar .......................................................................................... 27<br />
10.2.1 Trafiksäkerhetsåtgärder.................................................................................... 27<br />
10.2.2 Tillgänglighetsåtgärder..................................................................................... 27<br />
10.2.3 GC-vägar .......................................................................................................... 27<br />
11 Effektbedömning.......................................................................................................... 28<br />
12 Miljökonsekvensbeskrivning ....................................................................................... 30<br />
12.1 Miljöbedömning enligt miljöbalken......................................................................... 30<br />
12.2 Studerade alternativ.................................................................................................. 32<br />
12.3 Miljömål................................................................................................................... 32<br />
12.4 Samlad miljöbedömning .......................................................................................... 32<br />
12.5 Måluppfyllelse och miljökonsekvenser.................................................................... 32<br />
13 Uppföljning .................................................................................................................. 37<br />
14 Bilagor.......................................................................................................................... 37<br />
Bilaga 1 Ekonomisk sammanställning ................................................................................. 37<br />
Bilaga 2 Stråkanalyser.......................................................................................................... 37<br />
Bilaga 3-5 Större objekt i länsplanen ................................................................................... 37<br />
Bilaga 6 - 8 Objektbeskrivningar E22.................................................................................. 37<br />
Bilaga 9 Objektbeskrivning Sydostlänken och fyra inlagor som stöder projektet............... 37<br />
Bilaga 10 Kommunernas prioriteringar................................................................................ 37<br />
3
1 Bakgrund<br />
Regeringen har uppdragit åt länen och<br />
trafikverken att till den 2 november 2009<br />
upprätta förslag till planer för transportinfrastruktur.<br />
De fyra trafikverken; Vägverket,<br />
Banverket, Sjöfartsverket och<br />
Transportstyrelsen, ska upprätta ett<br />
gemensamt förslag och de 21 länen var<br />
sitt förslag. Den nationella planen omfattar<br />
drift- och underhållsåtgärder på alla<br />
vägar och järnvägar. När det gäller investeringar<br />
ingår alla järnvägar och det statliga<br />
stamvägnätet med tillhörande gång-<br />
och cykelvägar i den nationella planen.<br />
Resten av vägnätet ingår i de regionala<br />
planerna. I <strong>Blekinge</strong> hör bara E 22 till<br />
stamvägnätet.<br />
Vägverkets översikt till ny- och ombyggnadsåtgärder<br />
i <strong>Blekinge</strong>.<br />
2 Transportpolitiken<br />
I proposition ”Framtidens resor och<br />
transporter – infrastruktur för hållbar<br />
tillväxt” 2008/09:35, som överlämnades<br />
till riksdagen 2009-03-17, anger regeringen<br />
inriktning för utveckling av det<br />
svenska transportsystemet under perioden<br />
2010-2021. Regeringens förslag till<br />
inriktning utgår från ett trafikslagsövergripande<br />
synsätt. Ett väl fungerande<br />
transportsystem nyttjar alla trafikslag på<br />
ett effektivt, säkert och miljömässigt<br />
hållbart sätt. De åtgärder som prioriteras<br />
ska vara samhällsekonomiskt effektiva,<br />
bidra till klimateffektiv och konkurrenskraftigt<br />
transportsystem för tillväxt och<br />
utveckling samt stå i samklang med den<br />
statliga transportpolitiken.<br />
2.1 Nya transportpolitiska mål<br />
Det övergripande målet för transportpolitiken<br />
är att säkerställa en samhällsekonomiskt<br />
effektiv och långsiktigt hållbar<br />
transportförsörjning för medborgarna och<br />
näringslivet i hela landet. Det övergripande<br />
målet förtydligas genom två<br />
jämbördiga mål, ett funktionsmål – Tillgänglighet<br />
samt ett hänsynsmål – Säkerhet,<br />
Miljö och Hälsa.<br />
Tillgänglighet<br />
Transportsystemets utformning, funktion<br />
och användning ska medverka till att ge<br />
alla en grundläggande tillgänglighet med<br />
god kvalitet och användbarhet och bidra<br />
till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet<br />
ska vara jämställt, dvs. likvärdigt<br />
svara mot kvinnors respektive<br />
mäns transportbehov.<br />
Transportsystemet ska ha en ökad fokusering<br />
på medborgarperspektivet, på stärkt<br />
internationell konkurrenskraft för näringslivet<br />
och på att underlätta en hållbar<br />
regionförstoring.<br />
Säkerhet, miljö och hälsa<br />
Transportpolitiken och transportsystemet<br />
ska utformas så att rese- och transportbehovet<br />
kan tillgodoses på ett sätt som stimulerar<br />
till och skapar goda förutsättningar<br />
för klimatsmartare, energieffektivare<br />
och säkrare lösningar.<br />
Transportsektorn ska bidra till att miljökvalitetsmålet<br />
– Begränsad klimatpåverkan<br />
– nås genom en stegvis ökad energieffektivitet<br />
i transportsystemet och ett<br />
brutet fossilberoende. 2030 bör Sverige<br />
ha en fordonsflotta som är oberoende av<br />
fossila bränslen. Transportsektorn ska<br />
4
även bidra till att övriga miljökvalitetsmål<br />
nås och till minskad ohälsa.<br />
För säkerhetsarbetet gäller att transportsystemet<br />
fortsätter att anpassas till att<br />
ingen dödas eller skadas allvarligt till<br />
följd av trafikolyckor. 2020 bör antalet<br />
dödade i trafiken halverats och antalet<br />
svårt skadade minskat med en fjärdedel i<br />
förhållande till 2007 olyckstal. Det innebär<br />
att omkomna i trafiken ska minska<br />
från 440 till 220 fram till 2020.<br />
2.2 En sammanhållen klimatoch<br />
energipolitik<br />
Regeringen överlämnade 2009-03-17<br />
propositionerna - En sammanhållen klimat-<br />
och energipolitik till riksdagen. Regeringen<br />
föreslår ett mål på 40 procent<br />
för Sveriges utsläppsminskningar av<br />
växthusgaser och ett samlat åtgärdsprogram<br />
för att uppnå målet. I propositionerna<br />
presenteras också tre handlingsplaner<br />
för en fossiloberoende transportsektor,<br />
för att främja förnybar energi och för<br />
energieffektivisering.<br />
Regeringen föreslår mål och strategier<br />
för att:<br />
Halva Sveriges energianvändning år<br />
2020 ska komma från förnybara energikällor.<br />
Sverige år 2030 ska ha en fordonsflotta<br />
som är oberoende av fossil energi.<br />
Sveriges nettoutsläpp av växthusgaser<br />
vid mitten av detta sekel ska vara noll.<br />
Utsläppen av växthusgaser ska vara 40<br />
procent mindre år 2020 jämfört med<br />
1990.<br />
20 procent effektivare energianvändning<br />
år 2020.<br />
10 procent förnybar energi i transportsektorn<br />
2020.<br />
En särskild samlad åtgärdsplan presenteras<br />
för hur Sverige ska minska sina utsläpp<br />
med 40 procent, vilket innebär 20<br />
miljoner ton koldioxidekvivalenter mellan<br />
år 1990 till år 2020.<br />
Riksdagen förväntas fatta beslut om propositionen<br />
i juni.<br />
2.3 Konkurrens på spåret<br />
2009-03-31 överlämnade regeringen propositionen<br />
– konkurrens på spåret.<br />
I propositionen föreslås en stegvis öppning<br />
av marknaden för persontrafik på<br />
järnväg. Den stegvisa processen inleds<br />
med att SJ AB:s ensamrätt att utföra persontrafik<br />
på kommersiell grund upphävs.<br />
Regeringen har därefter för avsikt att genom<br />
en förordningsändring öppna marknaden<br />
för veckosluts- och helgtrafik på<br />
det järnvägsnät som förvaltas av staten<br />
från och med den 1 juli 2009.<br />
Nästa steg innebär att hela det svenska<br />
järnvägsnätet öppnas för internationell<br />
persontrafik från och med den 1 oktober<br />
2009. Härigenom genomförs direktiv<br />
2007/58/EG om marknadsöppning för<br />
internationell persontrafik via ändringar i<br />
järnvägslagen (2004:519). Slutligen föreslås<br />
att marknaden för persontrafik på<br />
järnväg öppnas helt från och med den 1<br />
oktober 2010.<br />
För att underlätta för resenärer att hitta<br />
information om resealternativ föreslås att<br />
de som utför eller organiserar trafik ska<br />
vara skyldiga att lämna information om<br />
sitt trafikutbud till ett gemensamt system<br />
för trafikantinformation. De föreslås även<br />
vara skyldiga att lämna nödvändiga uppgifter<br />
för uppföljning och utvärdering av<br />
utvecklingen på persontrafikmarknaden<br />
till den myndighet regeringen bestämmer.<br />
Riksdagen förväntas fatta beslut om propositionen<br />
i juni.<br />
5
2.4 Utredning om ny kollektivtrafiklag<br />
Regeringen beslutade den 5 juni 2008 om<br />
en översyn av lagstiftningen på kollektivtrafikområdet.<br />
Syftet är att göra kollektivtrafiken<br />
mer attraktiv för fler resenärer.<br />
Uppdraget är främst inriktat på att<br />
utforma en sammanhållen lag som ger<br />
goda förutsättningar för dynamik och<br />
flexibilitet inom kollektivtrafikområdet.<br />
Den 5 maj 2009 lämnade den särskilde<br />
utredaren, Ulf Lundin, ett delbetänkande<br />
som föreslår en ny lagstiftning för kollektivtrafiken<br />
som innebär att resenären i<br />
större utsträckning sätts i centrum. Den<br />
lokala och regionala kollektivtrafikmarknaden<br />
ska öppnas för konkurrens för att<br />
resenärerna i större utsträckning än i dag<br />
ska kunna påverka utbudet. Kollektivtrafikföretagen<br />
ska ges större möjlighet att<br />
utveckla kollektivtrafiken på ett sätt som i<br />
högre grad stämmer överens med resenärernas<br />
behov.<br />
2.4.1 <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> ska säkra trafikutbudet<br />
Utredarens förslag innebär att kollektivtrafikansvariga<br />
myndigheter ges ett mer<br />
övergripande och strategiskt ansvar i förhållande<br />
till trafikhuvudmännens nuvarande<br />
ansvar. I varje län ska det finnas en<br />
lokal kollektivtrafikansvarig myndighet<br />
med behörighet att kunna ingripa på<br />
marknaden i syfte att säkra en viss nivå<br />
på trafikutbudet. I första hand ska ett regionalt<br />
samverkansorgan vara lokal kollektivtrafikmyndighet.<br />
Om ett sådant<br />
saknas föreslås landstinget vara ansvarigt.<br />
2.4.2 Fler valmöjligheter<br />
För att säkra resenärernas behov av enkelhet,<br />
trygghet och effektivitet föreslår<br />
utredaren att vissa krav ska ställas på<br />
kollektivtrafikföretagen. Förslag finns<br />
bland annat om anslutning till standardiserade<br />
informations-, betal- och bokningssystem.<br />
– Sammantaget bedömer jag att förslagen<br />
innebär att resenärerna i större utsträckning<br />
ska kunna välja sin resa utifrån olika<br />
kvalitets-, service- och prisnivåer, säger<br />
utredaren Ulf Lundin.<br />
2.4.3 Samordnad lag<br />
För att underlätta en flexibel samordning<br />
av alla former av kollektivtrafik föreslås<br />
att reglerna om färdtjänst, riksfärdtjänst,<br />
skolskjuts och sjukresor samlas i en och<br />
samma lag. Ansvaret för samordningen<br />
läggs på den lokala kollektivtrafikansvariga<br />
myndigheten.<br />
Den nya kollektivtrafiklagen föreslås<br />
träda i kraft den 1 januari 2012. Övergången<br />
till ett öppnare marknadstillträde<br />
ska enligt förslaget genomföras successivt.<br />
Slutbetänkandet som behandlar stärkta<br />
passagerarrättigheter ska lämnas senast<br />
den 30 september 2009.<br />
2.5 Regeringens mål 2010 –<br />
2021<br />
Regeringen förväntar sig att följande<br />
förbättringar ska åstadkommas för åren<br />
2010–2021:<br />
• Transportsystemet bidrar till tillväxten<br />
och att fler människor kommer i<br />
arbete i fler och växande företag i<br />
hela landet.<br />
• Arbetsmarknadsregionerna för kvinnor<br />
och män vidgas.<br />
• Akuta flaskhalsar i transportsystemet<br />
försvinner.<br />
• Tillgängligheten inom storstadsregionerna<br />
förbättras.<br />
• Infrastrukturen vårdas med ökade<br />
satsningar på underhåll.<br />
• Infrastrukturen säkras för att klara<br />
klimatförändringarna.<br />
• Det blir säkrare att färdas på våra<br />
vägar.<br />
6
• Hela reskedjan och transporten blir<br />
bättre samordnad och anpassad till<br />
användarnas behov.<br />
• Klimateffektiva resor och transporter<br />
underlättas vilket bidrar till att uppnå<br />
de klimatpolitiska målen.<br />
• Samhällsnyttan av satsningar i infrastrukturen<br />
kommer att öka.<br />
2.6 Regeringens direktiv<br />
Regeringen har anvisat totalt 417 miljarder<br />
kronor till sin planering för åren<br />
2010-2021 med följande fördelning:<br />
<strong>Blekinge</strong> har i förslagsramen fått 487<br />
Mkr för 2010-2021, 34,8 Mkr 2010 och<br />
41,1 Mkr per år 2011- 2021. Åtgärder<br />
ska även redovisa för nivåer som är<br />
25 procent högre och 25 procent lägre,<br />
d.v.s. 609 Mkr respektive 365 Mkr.<br />
Regeringen har konstaterat att behoven<br />
av investeringar i statlig infrastruktur är<br />
betydligt större än tillgängliga resurser<br />
och erbjuder därför den offentliga sektorn<br />
och näringslivet att medfinansiera<br />
angelägna infrastruktursatsningar.<br />
Av direktiven framgår även att följande<br />
åtgärder särskilt ska belysas:<br />
• Införandet av ett nytt hastighetsgränssystem<br />
på det statliga vägnätet bör<br />
beaktas vid prioriteringen av åtgärder.<br />
• Förslagen till länsplaner för utveckling<br />
av transportsystemet ska omfatta<br />
åtgärder som främjar användningen<br />
av cykel.<br />
• De objekt som ingår i den preliminära<br />
nationella planen som berör respektive<br />
län/region ska ingå i länstransportplanen.<br />
Dessutom framgår av revidering av förordningen<br />
(1997:263) om länsplaner för<br />
regional transportinfrastruktur att länsplanen<br />
även får avse byggande och drift<br />
av enskilda vägar.<br />
2.6.1 Medfinansiering<br />
Regeringen anser att volymen åtgärder i<br />
nationell och regionala planer kan utökas<br />
genom att den statliga satsningen kombineras<br />
med finansiering från andra intressenter.<br />
Trafikverken är ålagda att pröva<br />
möjligheten att få medfinansiering till<br />
varje planerat objekt som föreslås i såväl<br />
nationell som regional länstransportplan.<br />
Kommunal och regional medfinansiering<br />
av statliga vägar och järnvägar är som<br />
princip ny i Sverige. Sveriges kommuner<br />
och landsting, SKL är mycket tveksam<br />
till detta. Det tar inte bara medel från<br />
givna kommunala och regionala verksamheter<br />
utan att skapar också en oklar<br />
ansvarsfördelning mellan stat, kommun,<br />
landsting och regioner.<br />
I trafikverkens underlag till regeringens<br />
proposition står det att i en samfinansiering<br />
kan följande komponenter ingå:<br />
• Engångsbidrag från kommun, region<br />
eller företag<br />
• Bidrag från kommun, region eller<br />
företag som utbetalas i takt med byggandet<br />
• Årlig ersättning för förbättrad funktion<br />
eller standard<br />
• Investeringar av kommun, region<br />
eller företag i egen anläggning<br />
• Statligt bidrag till annans investering<br />
• Bidrag från EU<br />
• Brukaravgifter<br />
Regeringen gör bedömningen för att infrastruktur<br />
och kommunikationer ska fungera<br />
väl, att det är en angelägenhet för<br />
7
såväl stat som kommuner, landsting, företag<br />
och resenärer.<br />
I <strong>Blekinge</strong> görs samma bedömning, infrastrukturen<br />
i Sverige ska hänga ihop och<br />
stödja behov av olika transporter och<br />
kollektiv- och cykeltrafik. Därför tar <strong>Region</strong><br />
<strong>Blekinge</strong> och dess medlemmar ett<br />
stort ansvar för att göra kollektivtrafiken<br />
ännu bättre och tillgängligare. Speciellt<br />
trafikeringskostnader på järnväg och dit<br />
hörande köp av tåg blir framöver en stor<br />
kostnad för regionen.<br />
Den nivån på medfinansiering i statlig<br />
infrastruktur som nu ges uttryck för finns<br />
i <strong>Blekinge</strong> inga förutsättningar att rymma<br />
i en kommun- eller landstingsbudget<br />
samtidigt som kommunerna själva ska<br />
underhålla och investera i det kommunala<br />
vägnätet. Däremot överväger <strong>Region</strong><br />
<strong>Blekinge</strong> att via länstransportplanen samfinansiera<br />
ett mötesspår på <strong>Blekinge</strong><br />
kustbana om det inte finns med när regeringen<br />
beslutar om nationell plan för 2010<br />
- 2021.<br />
2.7 Regeringens närtidssatsning<br />
på vägar och järnvägar<br />
2009-2010<br />
Regeringen har i en närtidssatsning pekat<br />
ut enskilda åtgärder, som tidigareläggs<br />
och genomförs 2010 - 2013. Berörda<br />
objekt i <strong>Blekinge</strong> är E22, sträckan Sölve<br />
– Stensnäs som byggs om till motorväg i<br />
ny sträckning och Jämjö - Bröms som<br />
byggs om till 2 + 1-väg med mittvajer.<br />
Järnvägen mellan Emmaboda och Karlskrona,<br />
som ingår i Kust till kustbanan,<br />
rustas upp. E22 byggs också om i Skåne<br />
mellan Hurva – Gualöv vilket stärker<br />
<strong>Blekinge</strong>s närhet till Öresundsregionen.<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> förutsätter att regeringens<br />
beslut om närtidssatsningar ligger<br />
fast och genomförs 2010 – 2013.<br />
3 <strong>Blekinge</strong>strategin<br />
3.1 <strong>Region</strong>alt Utvecklingsprogram<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong>s utvecklingsprogram,<br />
RUPEN, som är den gemensamma plattformen<br />
för det regionala utvecklingsarbetet<br />
i <strong>Blekinge</strong> kan sammanfattas i fem<br />
kartbilder.<br />
Det Hållbara <strong>Blekinge</strong><br />
Vision: Morgondagens <strong>Blekinge</strong> är ett<br />
hållbart samhälle där kvinnor och män är<br />
friska, där sysselsättningen är hög och<br />
medborgarna känner sig trygga – var de<br />
än bor i regionen.<br />
Det Samverkande <strong>Blekinge</strong><br />
Vision: Morgondagens <strong>Blekinge</strong> samverkar<br />
med positiva krafter. Inåt. Utåt. I alla<br />
vädersträck<br />
Det Attraktiva <strong>Blekinge</strong><br />
Vision: Det är en önskan för kvinnor och<br />
män i alla åldrar att bo och verka i, eller<br />
besöka morgondagens <strong>Blekinge</strong>.<br />
Det Tillgängliga <strong>Blekinge</strong><br />
Vision: Morgondagens <strong>Blekinge</strong> är knutpunkt<br />
för Östersjöregionens människor,<br />
tankar, transporter och kommunikationer.<br />
Det Innovativa <strong>Blekinge</strong><br />
Vision: Morgondagens <strong>Blekinge</strong> präglas<br />
av ett öppet sinne, viljan att förändra och<br />
modet att pröva nya idéer.<br />
3.2 Tillväxt <strong>Blekinge</strong> – regionalt<br />
tillväxtprogram (RTP) för<br />
<strong>Blekinge</strong><br />
Den regionala tillväxtarenan förändras<br />
allt mer. <strong>Region</strong>erna får allt större ansvar<br />
och möjlighet att arbeta strategiskt utifrån<br />
sina egna förutsättningar. Detta<br />
gäller inte minst inom området infrastruktur<br />
och transporter. <strong>Blekinge</strong>s tillväxtprogram<br />
är ett av flera handlingsprogram<br />
som betonar och pekar ut betydelsen<br />
av tillgång till bra infrastruktur,<br />
8
transporter och utvecklingsfrågor knutna<br />
till dessa.<br />
<strong>Blekinge</strong> kan i dag ses som ett sammanhållet<br />
arbetsmarknads- och utbildningsområde<br />
inom vilket personer kan pendla<br />
med kollektivtrafik. För <strong>Blekinge</strong>s näringsliv<br />
är den fysiska infrastrukturen av<br />
avgörande betydelse för att det med<br />
framgång ska kunna verka och konkurrera<br />
i en allt mer globaliserad miljö.<br />
Kollektivtrafiken ska bidra till att förstärka,<br />
förstora och knyta samman marknader<br />
för boende, arbete, utbildning, service<br />
och fritid. Ur ett hållbarhetsperspektiv<br />
finns det behov av att underlätta införandet<br />
av miljövänligare drivmedel som<br />
biogas, el och etanol.<br />
Visionen är att <strong>Blekinge</strong>s transportsystem<br />
ska vara en drivkraft för regionens sociala,<br />
ekologiska och ekonomiska utveckling.<br />
<strong>Blekinge</strong>s starka position som ITregion<br />
ska bidra till ökad tillgänglighet<br />
och produktivitet.<br />
Målet är att göra <strong>Blekinge</strong> mer tillgängligt,<br />
såväl inom regionen som mot omvärlden.<br />
För medborgarna ska en ökad<br />
tillgänglighet leda till en bättre service,<br />
större arbetsmarknad och större utbud av<br />
nåbara fritidsaktiviteter och för näringslivet<br />
ge ökad tillgång till arbetskraft, tillgängligare<br />
råvaror och underlätta kundrelationer.<br />
3.2.1 En tillgänglig region<br />
En tillgängligare region minskar dess<br />
sårbarhet och det blir lättare att rekrytera<br />
arbetskraft. Större arbetsmarknadsregioner<br />
resulterar dock i miljöbelastningar<br />
genom ett ökat trafikflöde. Denna negativa<br />
påverkan på miljön ska minimeras i så<br />
stor utsträckning som möjligt bl.a. genom<br />
att erbjuda effektiva kollektivtransporter<br />
där det ekonomiskt är försvarbart. Olika<br />
trafikslag ska samspela och även fungera<br />
över läns- och nationsgränser. Det är<br />
viktigt att samverkan sker med angränsande<br />
regioner för att underlätta studie-<br />
och arbetspendling.<br />
De större infrastrukturella prioriteringarna<br />
finns på E22, Tvärleden (länsvägarna<br />
121 och 117), riksvägarna 27 och 28,<br />
Kust till kust banan, <strong>Blekinge</strong> kustbana<br />
(mötesspår) och Sydostlänken. <strong>Blekinge</strong>s<br />
näringsliv behöver en utbyggd E22 och<br />
Tvärled för att dra nytta av ökad handel<br />
och export. Fullt utbyggd E22 och Tvärled<br />
minskar transporttiderna vilket stärker<br />
industrin i regionen och ger en förbättrad<br />
miljö. Riksvägarna 27 och 28 är<br />
viktiga norrgående länkar för tunga<br />
transporter från och till <strong>Blekinge</strong> och<br />
internationellt.<br />
Järnvägen till <strong>Blekinge</strong> är viktig och<br />
trycket på järnvägen ökar i och med att<br />
allt fler pendlar kollektivt. Kust till kust<br />
banan behöver rustas upp (finns med i<br />
regeringens närtidssatsning). <strong>Blekinge</strong><br />
Kustbana behöver ett nytt mötesspår,<br />
som är ett måste för såväl <strong>Blekinge</strong>trafiken<br />
som Skånetrafiken för att kunna dra<br />
full nytta av Citytunneln i Malmö som<br />
öppnar för trafik 2011-01-01, med<br />
genomgående kortare restider genom<br />
<strong>Blekinge</strong> och Skåne.<br />
I Framtidens kollektivtrafik i <strong>Blekinge</strong> –<br />
regional strategi (Trivector 2009:14),<br />
som tagits fram på uppdrag av <strong>Blekinge</strong>trafiken,<br />
beskrivs behovet av ytterligare<br />
ett mötesspår i Bräkne-Hoby före 2020<br />
för att nå målet halvtimmestrafik. Då kan<br />
nuvarande trafik på <strong>Blekinge</strong> kustbana<br />
förtätas och också trafikeras med Pågatåg<br />
parallellt med Öresundstågen. Detta<br />
kommer att innebära att fler väljer att åka<br />
kollektivt vilket är positivt ur ett hållbarhetsperspektiv.<br />
Upprustningen av kust till kustbanan<br />
mellan Karlskrona och Emmaboda, vilken<br />
beräknas vara genomförd 2013, innebär<br />
stora möjligheter till utökad gods-<br />
och persontrafik. Med direkt anslutning<br />
till södra Stambanan och en eventuell<br />
Europakorridor blir Kust till kustbanan en<br />
attraktiv gen förbindelse. Bandelen an-<br />
9
sluter också på ett naturligt sätt till de<br />
framväxande kombiterminalerna i Alvesta<br />
och Värnamo (sydsvenska krysset).<br />
Sydostlänken är en ny angelägen förbindelse<br />
mellan södra stambanan och <strong>Blekinge</strong><br />
Kustbana via Olofström. Sydostlänken<br />
är en mycket viktig järnväg för<br />
godstrafiken och kan i framtiden också få<br />
stor betydelse för persontransporter. Att<br />
godstrafik på järnväg fungerar väl är av<br />
mycket stor nationell betydelse för stora<br />
och viktiga företag som Volvo och<br />
IKEA, men även mindre företag och regionens<br />
hamnar kommer att ha stor nytta<br />
av en utbyggd och upprustad järnväg<br />
mellan Södra stambanan i Älmhult och<br />
<strong>Blekinge</strong> kustbana i Karlshamn. Sydostlänken<br />
möjliggör snabba, miljövänliga<br />
och intermodala godstransporter till och<br />
från Östeuropa och Asien och avlastar<br />
väg- och järnvägsnäten i Sydsverige,<br />
Danmark och Tyskland.<br />
Sydostlänken kommer att öka regionens<br />
och i väster anslutande regioners tillgänglighet<br />
och aktivt bidra till en förbättrad<br />
arbetsmarknad för de boende.<br />
I EU finns Trans-Europeiska Transportnät<br />
(TEN-T). Målet är att få fram effektiva<br />
transportkedjor i EU omfattande vägar<br />
järnvägar, flygplatser, hamnar, inre vattenvägar<br />
och sjömotorvägar. <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong><br />
arbetar aktivt med EU-projekt med<br />
fokus på miljövänliga transporter. Projekt<br />
som skall ge <strong>Blekinge</strong> förutsättningar för<br />
att ytterligare stärka sin position som en<br />
framstående aktör vad gäller hållbar<br />
transportplanering och smarta IT lösningar.<br />
Transittrafiken ökar i <strong>Blekinge</strong> i och med<br />
vår nära koppling till Östersjö- och Öresundsregionen.<br />
Karlshamns hamn är den<br />
fjärde största i Sverige vad gäller lastad/lossad<br />
last och Karlskrona hamn har<br />
den största enskilda färjelinjen i Sverige<br />
vad gäller passagerare till och från Polen<br />
och betydande vad avser transporter av<br />
RoRo-gods. I Olofström finns södra Sveriges<br />
största containerterminal. Ökningen<br />
av transittrafiken innebär miljö- och säkerhetsrisker<br />
samtidigt som man kan se<br />
att bristande infrastruktur hindrar <strong>Blekinge</strong><br />
att i större utsträckning bindas<br />
samman med övriga regioner i Sverige<br />
och i södra Östersjöområdet. Med utgångspunkt<br />
från bland annat Hamnutredningens<br />
förslag, där Karlshamns hamn i<br />
samverkan med Karlskrona hamn pekas<br />
ut som nationellt strategiska hamnar, är<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong>s inriktning att de av<br />
regionen prioriterade infrastruktursatsningarna<br />
fullt ut förs in i den nationella<br />
transportplanen 2010 – 2021. Detta bör<br />
ske i ett tidigt skede så att bristerna kan<br />
åtgärdas i närtid.<br />
NetPort i Karlshamn arbetar för att i en<br />
internationell miljö utveckla ett koncept<br />
för en svensk kilometerskatt för tunga<br />
fordon som uppfyller svenska krav, men<br />
som samtidigt är harmoniserat med den<br />
europeiska utvecklingen. Detta arbete<br />
skapar förutsättningar för ytterligare telematiktjänster<br />
av stort värde för samhället<br />
som förbättrad trafiksäkerhet, effektivare<br />
transportplanering, bättre användning<br />
av vägtransportsystemet och framförallt<br />
för att skapa en positiv påverkan<br />
på miljön i syfte att minska koldioxidutsläppen.<br />
Insatser som prioriteras är:<br />
•Utveckla intelligenta transportlösningar<br />
som förbättrar tillgängligheten och ökar<br />
förutsättningar för regionförstoring.<br />
•Miljöanpassad och energieffektiv regionförstoring<br />
• Utveckla samverkan mellan olika transportslag.<br />
•Stärka befintliga transportkorridorer.<br />
4 <strong>Region</strong>al systemanalys för<br />
fem län – östra Götaland<br />
Som ett första steg i att kunna beskriva<br />
och prioritera viktiga transportkorridorer,<br />
10
samband och samverkan mellan olika<br />
transportbehov gav regeringen 2008 de<br />
regionala planupprättarna i uppdrag att<br />
göra en systemanalys. Samma uppdrag<br />
gavs till trafikverken som underlag till en<br />
nationell åtgärdsplan för 2010 – 2021.<br />
Mot bakgrund av regeringens direktiv<br />
beslöt de fem länen i östra Götaland att<br />
göra en gemensam regional systemanalys,<br />
inte minst för att fånga viktiga samband<br />
och ge en sammanvägd bild av infrastruktur<br />
och transportbehov som prioriteras.<br />
Systemalysen ger en enhetlig bild av vad<br />
de ingående regionerna ser som strategiskt<br />
för ett hållbart transportsystem.<br />
Särskilt pekas på vikten av regionförstoring,<br />
att kollektivtrafiken blir ännu mer<br />
attraktiv och att transportinfrastrukturen<br />
hänger samman i Sverige men även stödjer<br />
den ökande internationaliseringen<br />
inom transportområdet. Systemanalysen<br />
slog fast att de viktigaste sambanden<br />
inom området är mellan universitetsorterna,<br />
större godsnoder och turismområdena.<br />
De viktigaste sambanden för östra Götaland.<br />
Rött = Stråk till de viktigaste kunskaps- och tillväxtnoderna.<br />
Blått = Stråk mellan de viktigaste godstransportnoderna<br />
för transporter till nationella och internationella<br />
destinationer.<br />
Grönt = Stråk till de viktigaste turistområdena.<br />
Lila = Stråk i södra Sveriges glesbygd.<br />
Samtliga län har som mål att utöka det<br />
område man ska kunna arbeta inom samt<br />
att transporterna ska vara så miljövänliga<br />
som möjligt. I systemanalysen identifierade<br />
vi ett antal stråk<br />
Viktiga stråk i östra Götaland.<br />
1. Stockholm-Östergötland-Jönköpings län-<br />
Kronobergs län-Öresund.<br />
2. Stockholm-Kalmar-<strong>Blekinge</strong>-Öresund<br />
3. Stråk mot Göteborgsregionen<br />
4. Stråken <strong>Blekinge</strong> respektive Kalmar mot Växjö-Göteborg,<br />
alternativt Jönköping<br />
5. Stråken Växjö-Halmstad, <strong>Blekinge</strong>-Halmstad<br />
och Jönköping-Halmstad<br />
6. Jönköping-Västervik/Oskarshamn<br />
7. Stråket Växjö-Linköping<br />
8. Stråket från Östergötland mot Mälardalen via<br />
Katrineholm och mot Örebro via Finspång<br />
9. Stråket <strong>Blekinge</strong>-Örebro-Bergslagen<br />
10. Stråket Örebro-Linköping-Oskarshamn<br />
11. Stråket Växjö-Malmö/Öresund<br />
12. Stråk från Jönköpingsregionen mot Skaraborg<br />
11
5 Koppling till annan planering<br />
En heltäckande åtgärdsplanering som<br />
styrs av regeringens propositioner, förordningar<br />
och direktiv, ett omfattande<br />
underlagsmaterial och flera utredningar<br />
samt regionala systemanalyser, måste<br />
kopplas till kommunala planeringsprocesser.<br />
En effektiv samordning mellan planeringen<br />
av markanvändning och transportinfrastruktur<br />
är väsentlig för att åstadkomma<br />
resurseffektiva lösningar. Den<br />
fysiska planeringsprocessen regleras i<br />
lagen om byggande av järnväg, väglagen,<br />
plan- och bygglagen samt i miljöbalken.<br />
Planering är en omfattande utrednings-<br />
och prövningsprocess som kräver tid, inte<br />
minst på grund av den kommunikation<br />
som krävs mellan myndigheter, kommuner,<br />
övriga organisationer och berörda<br />
enskilda.<br />
Den fysiska planeringsprocessen för infrastrukturanläggningar<br />
och kommunernas<br />
planering för markanvändningen som<br />
helhet bör effektiviseras i syfte att korta<br />
ledtiderna fram till färdig anläggning.<br />
Samtidigt får inte det demokratiska inflytandet,<br />
rättssäkerheten eller miljöhänsynen<br />
åsidosättas.<br />
5.1 Hållbara städer och regioner<br />
i samspel<br />
Utvecklingen av bebyggelsestrukturen<br />
spelar långsiktigt en mycket stor roll för<br />
möjligheterna att utveckla transportsystemet<br />
i linje med de transportpolitiska<br />
målen. Ett effektivt transportsystem är å<br />
andra sidan en förutsättning för att kunna<br />
nå generella samhällsmål som regional<br />
utveckling och hållbar tillväxt. Det är<br />
nödvändigt med en samordning av de<br />
olika planeringsprocesserna för trafik,<br />
trafikinfrastruktur samt övrig fysisk samhällsplanering<br />
på olika organisatoriska<br />
nivåer i samhället, d.v.s. nationell, regional<br />
och kommunal nivå.<br />
5.2 Klimatutmaningen ökar kraven<br />
på en samordnad stadsoch<br />
trafikplanering<br />
De växande klimatproblemen accentuerar<br />
behovet av hållbar utveckling av städer<br />
och tätorter. Mot bakgrund av behovet av<br />
regionförstoring och utvidgade arbetsmarknadsregioner<br />
är det nödvändigt med<br />
en samordnad stads- och trafikplanering<br />
som också inkluderar landsbygden. Planeringen<br />
måste ta hänsyn till de samband<br />
och ömsesidiga beroende som finns mellan<br />
städer och landsbygden, till exempel<br />
när det gäller råvaruproduktion, arbete,<br />
boende och friluftsliv.<br />
5.3 Efterfrågan på kollektivtrafik<br />
kommer att öka<br />
Klimatutmaningen kommer att öka efterfrågan<br />
på effektiva kollektivtrafiklösningar.<br />
Om dagens bilister väljer att göra<br />
var femte bilresa med kollektivtrafik i<br />
stället för som i dag med bil så behöver<br />
kollektivtrafiken i stort fördubbla sin<br />
kapacitet. Det kräver framförhållning,<br />
bl.a. i form av reserverade utrymmen för<br />
järnvägsspår, bussgator, cykelvägar, stationer,<br />
hållplatser, ombytespunkter, pendelparkeringar<br />
etc.<br />
6 4-stegsprincipen<br />
Fyrstegsprincipen är en planeringsmetod<br />
för att hushålla med resurser och minska<br />
transportsystemets miljöpåverkan. Den<br />
går ut på att steg för steg analysera hur<br />
ett trafikproblem bäst kan lösas – i första<br />
hand genom att påverka behovet av<br />
transporter, i sista hand genom stora nybyggen.<br />
6.1 Steg 1 Påverka valet<br />
Åtgärder som påverkar transportefterfrågan<br />
och val av transportsätt.<br />
Omfattar planering, styrning, reglering,<br />
påverkan och information<br />
12
med bäring på såväl transportsystemet<br />
som samhället i övrigt för att minska<br />
utrymmeskrävande, säkrare eller miljövänligare<br />
färdmedel.<br />
6.2 Steg 2 Använd effektivare<br />
Åtgärder som ger effektivare utnyttjande<br />
av befintligt väg- och järnvägsnät.<br />
Omfattar insatser inom planering,<br />
styrning, reglering, påverkan och information<br />
riktade till transportsystemets<br />
olika komponenter för att använda<br />
befintligt väg- och järnvägsnät<br />
effektivare, säkrare och miljövänligare.<br />
6.3 Steg 3 Förbättra<br />
Förbättringsåtgärder i transportsystemet.<br />
Omfattar förbättringsåtgärder och<br />
ombyggnader i befintlig sträckning<br />
t.ex. trafiksäkerhets- eller bärighetsåtgärder.<br />
6.4 Steg 4 Bygg nytt<br />
Nyinvesteringar och större ombyggnadsåtgärder.<br />
Omfattar om- och nybyggnadsåtgärder<br />
som ofta tar ny mark i anspråk,<br />
t.ex. nya väg- och järnvägssträckningar.<br />
7 Planeringsförutsättningar<br />
Utformningen och balansen i en ny länstransportplan<br />
berör hela samhället. Åtgärder<br />
som föreslås ska möta behov, allt<br />
ifrån enskilda medborgare som i sin vardag<br />
utnyttjar kollektivtrafiken eller pendlar<br />
på annat sätt, till att understödja stärka<br />
och utveckla näringslivet. Därför är regionala<br />
mål och strategier grundbultar som<br />
varit vägledande för arbetet och som i<br />
den regionala systemanalysen vävts<br />
samman till en helhet där viktiga interregionala<br />
och gränsöverskridande transportstråk<br />
pekats ut.<br />
Planen präglas av ett trafikslagsövergri-<br />
pande synsätt med tillämpning av 4stegsprincipen<br />
och ger förslag till åtgärder<br />
som främjar och utvecklar transportsystemet.<br />
Nyckelord är tillgänglighet,<br />
ökad trafiksäkerhet, jämställdhet, främja<br />
kollektivtrafiken, cykelvägar och intermodala<br />
transporter.<br />
7.1 Klimatfrågan – ett vägval<br />
Klimatutmaningen som världen står inför<br />
kräver kraftfulla insatser. I Sverige svarar<br />
idag transportsektorn för cirka en tredjedel<br />
av de svenska utsläppen av växthusgaser.<br />
Frågan är komplex och kräver därför<br />
en genomtänkt och långsiktig strategi.<br />
Utmaningen att förhålla oss till klimatutvecklingen<br />
och bidra till att bromsa in<br />
och minska de negativa konsekvenserna<br />
har gjort att <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> tagit fram<br />
en klimatrapport – ”Politik för en ny balanspunkt”.<br />
Rapporten är ett viktigt dokument<br />
och avspeglar sig i balansen mellan<br />
de åtgärder som föreslås i länstransportplanen<br />
2010 -2021.<br />
7.2 Vägverkets hastighetsöversyn<br />
Under 2008 har Vägverket infört nya<br />
hastighetsgränser på nationella vägar<br />
baserat på ett tiostegsystem.<br />
Det finns även en översyn och förslag till<br />
nya hastighetsgränser på övriga statliga<br />
vägar. Införandet av dessa nya hastighetsgränser<br />
är planerat till senare delen<br />
av 2009. Översynen berör också och<br />
måste samordnas med införandet av nya<br />
hastigheter inom tättbebyggt område med<br />
kommunal väghållning och kommunala<br />
hastighetsbeslut. Syftet är att hastigheten<br />
successivt ska anpassas efter hur säker en<br />
väg är. Målet är att hitta en balans mellan<br />
kraven på trafiksäkerhet, miljö, tillgänglighet,<br />
framkomlighet, positiv regional<br />
utveckling och jämställdhet.<br />
Om bedömningen görs att hastighetsförslagen<br />
i någon del har allt för stor negativ<br />
13
inverkan på restid och tillgänglighet, kan<br />
fysiska åtgärder som medger en högre<br />
hatighet tas upp i länstransportplanen.<br />
Fig. Karta som visar hastighetsförändringar<br />
alt nya hastigheter<br />
7.3 Fler ska kunna åka med kollektivtrafiken<br />
Riksdagen har uttalat att kollektivtrafiken<br />
ska vara anpassad för alla till år 2010.<br />
Detta innebär att fordon och infrastruktur<br />
ska anpassas så att även resenärer med<br />
funktionshinder ska kunna använda sig<br />
av kollektivtrafiken. Med hänsyn till<br />
riksdagens ställningstagande har trafikhuvudmännen<br />
under senare år i mycket<br />
stor utsträckning inriktat sina infrastrukturinvesteringar<br />
på tillgänglighetsanpassning<br />
av hållplatser, terminaler och stationer.<br />
Däremot har åtgärderna t.ex. varit<br />
mer begränsade vad gäller investeringar<br />
för att skapa trafiksäkra och tillgängliga<br />
gångvägar från och till hållplatserna.<br />
I sydöstra Sverige har länen kommit olika<br />
långt i arbetet med att tillgänglighetsanpassa<br />
kollektivtrafiken och inget län<br />
kommer fullt ut att uppnå målet till år<br />
2010. En inriktning är därför att fortsätta<br />
tillgänglighetsanpassningen av kollektivtrafiken<br />
även under den nya planperioden<br />
2010-2021.<br />
Vägverket <strong>Region</strong> sydöst har tagit fram<br />
ett förslag till s.k. värnat vägnät. Detta<br />
vägnät, som är av särskild stor betydelse<br />
för en samordnad regiontrafik, är en viktig<br />
grund för framtida infrastruktursatsningar<br />
för ökad tillgänglighet. Ett mål är<br />
att hållplatser och terminaler och stationer<br />
i det av Vägverket värnade vägnätet<br />
ska vara tillgänglighetsanpassade senast<br />
till år 2015.<br />
Fig. Karta över värnat vägnät<br />
7.4 Kollektivtrafiken i <strong>Blekinge</strong> –<br />
en grundbult i ett långsiktigt<br />
hållbart samhällsbyggande<br />
Kollektivtrafiken ska ses som det transportmedel<br />
som utgör grundbulten i ett<br />
långsiktigt hållbart samhällsbyggande.<br />
Kollektivtrafiken har flera viktiga funktioner<br />
för att få en fungerande tillgänglighet,<br />
en bra struktur för arbete och studier<br />
och inte minst ur ett miljöperspektiv.<br />
Mycket talar för att dessa behov kommer<br />
att öka under kommande år.<br />
Mot denna bakgrund pågår i <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong><br />
en parlamentarisk utredning som<br />
ska ge förslag till en långsiktig trafikinriktning<br />
med utgångspunkt i lokalt, regionalt<br />
och interregionalt resande. I utredningens<br />
direktiv betonas särskilt tillgäng-<br />
14
lighet till större arbetsmarknads- och studieregioner,<br />
klimat- och miljöaspekter<br />
och samverkan över regiongränser.<br />
7.4.1 Ett jämställt transportsystem<br />
Transportsystemet ska utformas så att det<br />
svarar både mot kvinnors och mäns<br />
transportbehov. Det är svårt att hitta åtgärder<br />
som inverkar mer positivt eller<br />
negativt för män respektive kvinnor. Män<br />
använder dock bilen mer än kvinnorna<br />
för arbetspendling. Kvinnor reser mer<br />
kollektivt lokalt medan män tenderar att<br />
köra bil längre sträckor. Åtgärder som<br />
förbättrar kollektivtrafik, gång och cykelvägar<br />
ger bättre valmöjligheter att<br />
utnyttja transportsystemet på ett mer<br />
jämställt sätt.<br />
7.4.2 Hela resan – från dörr till dörr<br />
För att även resenärer med funktionshinder<br />
ska kunna använda sig av kollektivtrafiken<br />
krävs att hela resan mellan start<br />
och mål inklusive bytespunkter fungerar.<br />
Såväl fordon som infrastruktur måste<br />
vara tillgänglighetsanpassat. För att fler<br />
t.ex. ska kunna åka i den allmänna kollektivtrafiken<br />
och färre ska vara i behov<br />
av särskilda transporter som färdtjänst,<br />
krävs väl utformade bytespunkter där<br />
färdtjänst ansluter till lokal- eller regionalbuss.<br />
Vidare måste bussterminaler och<br />
stationer vara anpassade så att man kan<br />
göra byten vid längre resor. En inriktning<br />
i länstransportplanen är att lyfta fram<br />
åtgärder som innebär att hela resan kan<br />
ske i den allmänna kollektivtrafiken och<br />
att linjer med mycket resande, starka<br />
stråk, i sin helhet tillgänglighetsanpassas.<br />
Ett annat mål är att förbättra kollektivtrafikens<br />
framkomlighet inom bl. a. tätorterna.<br />
7.4.3 Kollektivtrafiken i den fysiska<br />
planeringen<br />
En stor brist idag är den begränsade samordning<br />
som förekommer mellan trafik-<br />
och bebyggelseplanering, planering av<br />
gång- och cykelvägar m.m. Detta leder<br />
till sämre trafiklösningar, energieffektivitet<br />
och onödig stor miljöpåverkan. Det<br />
här kan förbättras genom en ökad samordning<br />
av trafikplaneringen och samhällsplaneringen<br />
i övrigt. Kommuner bör<br />
därför vid upprättande av planer, översiktsplaner<br />
och detaljplaner, beskriva hur<br />
man löser kollektivtrafiken på ett bra sätt<br />
och vilka infrastrukturåtgärder som är<br />
nödvändiga för att kollektivtrafiken ska<br />
bli tillgänglig för alla. T.ex. bör det<br />
framgå av planerna vilken kollektivtrafik<br />
som kommer att finnas samt hur man på<br />
det mest energi- och miljöeffektiva sättet<br />
trafikförsörjer ett visst bostads- eller arbetsplatsområde.<br />
För att få igång den här processen bör<br />
trafikhuvudmännen ta initiativ till diskussioner<br />
med länens kommuner om hur en<br />
bättre samordning ska kunna ske av den<br />
kommunala fysiska planeringen och kollektivtrafikplaneringen.<br />
7.4.4 <strong>Region</strong>al arbetspendling<br />
Den regionala arbetspendlingen har ökat<br />
under en längre period även om ökningstakten<br />
under senare år avtagit något. Från<br />
många håll har strävan varit att åstadkomma<br />
regionförstoring genom utbyggnad<br />
av kommunikationerna. Det här gäller<br />
inte minst <strong>Blekinge</strong>. Satsningen på<br />
<strong>Blekinge</strong> Kustbana och regional busstrafik<br />
har haft väsentlig betydelse för den<br />
regionala pendlingen. Från början av<br />
1990-talet och fram till idag har resandet<br />
på <strong>Blekinge</strong> Kustbana ökat från drygt<br />
200 000 resor till över 1,5 miljoner resor<br />
per år.<br />
Pendlingen och regionförstoring har väsentliga<br />
ekonomiska fördelar för kommunerna<br />
och regionen. Fortsatta satsningar<br />
på den regionala kollektivtrafiken planeras<br />
därför under de närmaste åren. Planerade<br />
trafiksatsningar måste också följas<br />
upp med nödvändiga infrastrukturinvesteringar<br />
för att bl.a. minska restiderna<br />
15
och skapa ett tillgängligt regionalt kollektivtrafiksystem.<br />
Den satsning som gjorts<br />
på nytt gemensamt biljettsystem som<br />
<strong>Blekinge</strong> gjort tillsammans med bl.a.<br />
Skåne kommer också att underlätta den<br />
regionala pendlingen.<br />
Av nedanstående tablå framgår de största<br />
regionala pendlingsrelationerna som berör<br />
länets kommuner. Uppgifterna avser<br />
arbetspendling år 2007. Störst bruttopendling,<br />
d.v.s. pendling i bägge riktningarna,<br />
har Karlskrona - Ronneby med<br />
närmare 3 500 pendlare. I förhållande till<br />
kommunstorlek har Olofströms kommun<br />
en omfattande inpendling. Med hänsyn<br />
till rådande lågkonjunktur för bl.a. bilindustrin<br />
kan detta pendlingsmönster förändras<br />
under kommande år. Beslutad<br />
satsning på Kust till kustbanan, Karlskrona-Emmaboda,<br />
och planerade satsningar<br />
på regionalbusstrafik längs kusten samt<br />
till Tingsryd-Växjö och Älmhult kommer<br />
att ge ökade möjligheter till regional arbetspendling.<br />
<strong>Region</strong>ala pendlingsrelationer med mer än 200<br />
pendlare<br />
Bruttopendling Antal pendlare<br />
Karlskrona-Ronneby 3 458<br />
Karlshamn-Olofström 1 363<br />
Sölvesborg-Bromölla 1 260<br />
Karlshamn-Ronneby 1 186<br />
Sölvesborg-Karlshamn 998<br />
Karlskrona-Karlshamn 960<br />
Sölvesborg-Kristianstad 847<br />
Olofström-Bromölla 552<br />
Karlskrona-Torsås 537<br />
Sölvesborg-Olofström 491<br />
Karlskrona-Stockholm 368<br />
Karlskrona-Kalmar 360<br />
Ronneby-Tingsryd 306<br />
Karlskrona-Emmaboda 290<br />
Karlshamn-Kristianstad 289<br />
Karlshamn-Bromölla 279<br />
Karlshamn-Tingsryd 270<br />
Olofström-Kristianstad 267<br />
Olofström-Tingsryd 244<br />
Karlskrona-Malmö 243<br />
Karlskrona-Växjö 217<br />
Åtgärder som särskilt främjar kollektivtrafiken<br />
I länstransportplanen har fördelats ca<br />
94 mnkr som investeringsmedel vilka<br />
direkt kan sägas påverka kollektivtrafiken<br />
under planperioden 2010-2021.<br />
Av angivna medel avser 61 mnkr ny<br />
mötesplats på <strong>Blekinge</strong> Kustbana mellan<br />
Karlshamn och Bräkne-Hoby. Övriga<br />
33 mnkr avser mindre kollektivtrafikobjekt,<br />
flyg och sjöfartsobjekt till<br />
vilka statsbidrag kan utgå med 50 %.<br />
Medlen till mindre kollektivtrafikobjekt<br />
avses under perioden främst användas<br />
till:<br />
• Fortsatt tillgänglighetsanpassning<br />
som möjliggör att alla kan<br />
använda sig av kollektivtrafiken<br />
• Ökad framkomlighet för busstrafiken<br />
under rusningstid,<br />
busskörfält, signalprioriteringar<br />
m.m.<br />
• Realtidsinformation<br />
• Trafiksäkra bytespunkter<br />
• Öppen Närtrafik, lokal trafik<br />
och regional trafik<br />
• Trafjksäkerhetsåtgärder vid<br />
hållplatser, gång- och cykelvägar<br />
fram till hållplatser<br />
• Järnvägsinvesteringar som avser<br />
fortsatt förbättrad service<br />
på stationerna<br />
7.4.5 Tillgänglighetsanpassning av<br />
det regionala kollektivtrafiknätet<br />
Regeringen har föreskrivit att den regionala<br />
planen för transportinfrastruktur ska<br />
innefatta en beskrivning av ett för personer<br />
med funktionsnedsättning prioriterat<br />
regionalt transportnät inom vilket infrastrukturen,<br />
stationerna och fordonen ska<br />
kunna användas av alla.<br />
16
Trafikhuvudmannen <strong>Blekinge</strong>trafiken<br />
har, i nära samråd med kommunerna,<br />
Vägverket och Banverket, under det senaste<br />
decenniet gjort stora satsningar för<br />
att tillgänglighetsanpassa kollektivtrafiken.<br />
Målsättningen är att hela det regionala<br />
kollektivtrafiknätet skall kunna användas<br />
av personer med funktionsnedsättning.<br />
Detta innebär att såväl hållplatser<br />
som fordon måste vara utformade på<br />
ett sådant sätt att resor möjliggörs för<br />
resenärer med funktionshinder.<br />
Länets större hållplatser, terminaler och<br />
stationer kommer i princip att vara tillgänglighetsanpassade<br />
under de allra närmaste<br />
åren. Plattformarna vid länets stationer<br />
har vidare anpassats till tågens<br />
golvnivå vilket gör att det inte finns något<br />
hinder att gå på och av tågen med t.ex.<br />
rullstol och rollator. Trafikhuvudmannens<br />
samtliga bussar är, med undantag av expressbussarna,<br />
låggolvbussar. Flertalet<br />
expressbussar har ramp eller lift som gör<br />
det möjligt att ta ombord rullstol.<br />
Även om tillgänglighetsanpassningen<br />
kommit förhållandevis långt i <strong>Blekinge</strong><br />
återstår åtgärder att genomföra under<br />
planperioden. T.ex. återstår hållplatsåtgärder<br />
för att regionala linjer i sin helhet<br />
skall kunna anses som tillgänglighetsanpassade.<br />
På de regionala vägar samt väg<br />
E 22 som ingår i det värnade vägnätet är i<br />
princip samtliga hållplatser med minst 20<br />
resande per dag tillgänglighetsanpassade.<br />
Huvuddelen av kvarvarande åtgärder<br />
önskar trafikhuvudmannen genomförda<br />
under perioden 2009-2012.<br />
7.4.6 Vision regional kollektivtrafik<br />
2040<br />
<strong>Blekinge</strong>trafiken har i sin regionala kollektivtrafikstrategi<br />
bl.a. gjort en vision för<br />
den regionala kollektivtrafiken år 2040,<br />
ett underlag som finns med i <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong>s<br />
parlamentariska utredning kring<br />
kollektivtrafiken i <strong>Blekinge</strong>.<br />
Syftet med <strong>Blekinge</strong>trafikens vision är<br />
bl.a. att sätta kollektivtrafikens utveckling<br />
i ett sammanhang och att skapa en önskvärd<br />
och nåbar framtidsbild genom ett<br />
trovärdigt resonemang.<br />
I visionens sägs att det generellt är så att<br />
resandeutvecklingen hos de mer energikrävande<br />
transportsätten som bil och flyg<br />
får stå tillbaka för de hållbara alternativen.<br />
För de regionala resorna behåller<br />
bilen sin starka ställning som det mest<br />
använda transportmedlet, tack vare kortare<br />
restid från dörr till dörr i huvuddelen<br />
av resrelationerna. I de tyngsta stråken<br />
sker dock en allt större del av resorna<br />
kollektivt. Detta gäller i synnerhet på<br />
<strong>Blekinge</strong> Kustbana, där tåget har mycket<br />
goda förutsättningar att konkurrera med<br />
korta restider och tydlig anknytning till<br />
Öresundsregionen.<br />
I visionen sägs vidare att år 2040 är resandet<br />
med kollektivtrafiken mer utspritt<br />
över dagen och över veckan. I de tunga<br />
stråken är kollektivtrafiken ett mycket<br />
attraktivt alternativ för alla typer av resor.<br />
Bakgrunden är kollektivtrafikens höga<br />
kvalitet och standard enligt ledorden<br />
snabbhet, enkelhet, attraktiva fordon och<br />
bra trafikinformation. Restiden och framförallt<br />
pålitligheten säkras genom att kollektivtrafiken<br />
prioriteras på strategiska<br />
ställen i infrastrukturen. Separata bussfiler<br />
och korsningar med signalprioritering<br />
är exempel på åtgärder som skapat förutsättningar<br />
för en god utveckling av kollektivtrafiken.<br />
7.5 Mer cykeltrafik är bättre för<br />
hälsa och miljö<br />
Andelen gång- och cykeltrafik av de korta<br />
resorna bör öka. Kombinerade resor<br />
med gång/cykel och kollektivtrafik bör<br />
underlättas. Cykelturismen i Sverige bör<br />
utvecklas.<br />
Efter bilens kraftiga genomslag i början<br />
av 1960-talet blev det i de flesta trafikmiljöer<br />
farligt och otrivsamt att vara cyk-<br />
17
list. Cykeln fick en mer undanskymd roll<br />
i relation till motordrivna färdmedel. Cykelandelen<br />
av alla resor har sedan dess<br />
successivt minskat liksom cyklingens<br />
andel av den totala färdsträckan.<br />
Cykeln ska kunna ses som ett attraktivt<br />
alternativ för en del av eller hela resan.<br />
För att åstadkomma detta krävs insatser<br />
inom en rad områden – infrastruktur,<br />
planering och uppföljning, regler och<br />
vägvisning, organisation och samverkan,<br />
kunskapsuppbyggnad samt kommunikation.<br />
Den största potentialen att snabbt öka<br />
andelen resor med cykel bedöms i första<br />
hand finnas inom tätorter och för resor<br />
som är kortare än fem kilometer. I vissa<br />
tätorter finns sannolikt en överflyttningspotential<br />
för även lite längre resor.<br />
Fig. De allra flesta kan gå två kilometer. Var<br />
tredje resa av dessa sker med bil idag.<br />
Fig. Att cykla fem kilometer tar ungefär en kvart.<br />
Nästan var annan 5-kilometersresa sker med bil.<br />
Här finns en stor potential för överflyttning av<br />
resor.<br />
Den enskilt viktigaste åtgärden för att öka<br />
användningen av cykel utanför tätorterna<br />
i <strong>Blekinge</strong> är en förbättrad infrastruktur<br />
för cyklisterna. Utanför tätorterna tvingas<br />
cyklister till övervägande del cykla på<br />
vägbanan eller på vägrenar av varierande<br />
bredd. För att ytterligare förbättra säkerheten<br />
i <strong>Blekinge</strong> för de som redan cyklar,<br />
eller de som vill men inte vågar, finns<br />
behov av investeringar i cykelvägar mellan<br />
olika tätortsbebyggelser. Nya cykelvägar<br />
innebär också en förbättrad tillgänglighet<br />
och säkerhet för gående som<br />
också kan nyttja dessa.<br />
På uppdrag av turistnäringen har en förstudie<br />
tagits fram om en cykelturistled<br />
genom Kronoberg, <strong>Blekinge</strong> och Österlen.<br />
I <strong>Blekinge</strong> föreslås leden gå genom<br />
Olofström, Karlshamn och Sölvesborgs<br />
kommuner. Förankring av projektet i berörda<br />
kommuner pågår. Utanför <strong>Blekinge</strong><br />
är det Växjö, Tingsryd, Alvesta, Bromölla,<br />
Kristianstad och Simrishamns kommuner.<br />
Som möjliga finansieringskällor, förutom<br />
kommunerna själva, förs fram strukturfondsprogrammen<br />
Skåne-<strong>Blekinge</strong> och<br />
Småland med öarna samt bidrag från staten.<br />
7.6 Flyg<br />
Ronneby flygplats är en av Sveriges 10<br />
flygplatser i det nationella basutbudet.<br />
Detta innebär en långsiktigt tryggad drift<br />
i statlig regi men också att Ronneby är en<br />
del i ett effektivt och långsiktigt hållbart<br />
flygtransportsystem som garanterar en<br />
grundläggande interregional tillgänglighet<br />
i hela landet. Samtidigt är <strong>Region</strong><br />
<strong>Blekinge</strong> medvetet om att omvärldens<br />
syn och t.ex. framtida försvarsbeslut kan<br />
förändra förutsättningarna. Därför finns<br />
det en regional beredskap för ett ökat<br />
engagemang om premisserna för flygtransporterna<br />
mellan Ronneby och<br />
Stockholm i grunden skulle förändras.<br />
18
7.7 Godstrafik<br />
I systemanalysen för östra Götaland konstateras<br />
att det är angeläget att godstrafiken<br />
utvecklas både ur ett hållbarhets- och<br />
tillväxtperspektiv. Andelen gods som<br />
transporteras via sjöfart och järnväg måste<br />
öka. För att detta ska vara möjligt<br />
krävs både effektivare transportupplägg<br />
och utbyggnader i infrastrukturen.<br />
I infrastrukturpropositionen gjorde regeringen<br />
inget utpekande av nationella strategiska<br />
kombiterminaler och hamnar. I<br />
stället anges att ” förbättrad infrastruktur<br />
till kombiterminaler och hamnar av central<br />
betydelse för svenska transportsystemet<br />
bör övervägas under åtgärdsplaneringen”<br />
Därmed får trafikverken och regionerna<br />
det stora ansvaret att i åtgärdsplaneringen<br />
peka ut de åtgärder som krävs för att skapa<br />
ett långsiktigt godstransportsystem<br />
som fungerar både i ett lokal, regional,<br />
nationell och internationellt perspektiv.<br />
Det är viktigt att ha ett helhetsperspektiv<br />
på godstransporterna utifrån marknadens<br />
behov och förutsättningar. Då blir det<br />
naturligt med ett trafikslagsövergripande<br />
synsätt och att koppla satsningar på vägar<br />
och järnvägar till väl fungerande terminaler<br />
av olika slag och att överväga att prioritera<br />
åtgärder för att minska flaskhalsar i<br />
viktiga transportstråk.”<br />
7.7.1 Infrastruktur för ett hållbart<br />
näringsliv och samhälle i <strong>Blekinge</strong><br />
Framtidens resor och transporter pekar ut<br />
<strong>Blekinge</strong>!<br />
I infrastrukturpropositionen (2008/09:35)<br />
fastslås att godstransporterna inom Sverige<br />
är starkt koncentrerade till ett antal<br />
dominerande godstransportstråk som<br />
genom åren är väl beskrivna och kartlagda<br />
i olika utredningssammanhang. Stråken<br />
utgör den Nordiska triangeln som<br />
binder samman Väst-, Syd- och Mellansverige<br />
samt norrlandskusten. Dessa<br />
stråk har över tiden varit mycket robusta<br />
och godsströmmarna har i huvudsak gått<br />
samma vägar som tidigare.<br />
Men en förändring kan nu noteras. Regeringen<br />
konstaterar i propositionen att<br />
bilden måste kompletteras med den växande<br />
handeln med Centraleuropa och<br />
Baltikum där godsströmmarna går över<br />
<strong>Blekinge</strong>s hamnar. ”En ökad handel med<br />
Östeuropa, Ryssland och Kina kan förutses<br />
och kommer att påverka dessa stråk.”<br />
Denna utveckling stärks också i Hamnutredningen<br />
där Karlshamns hamn i samverkan<br />
med Verköhamnen i Karlskrona<br />
pekas ut som nationellt strategiska hamnar.<br />
Dominerande godsstråk i Sverige baserat på 2006<br />
årstransportstatistik. Källa: Statens väg- och<br />
transportforskningsinstitut (VTI).<br />
7.7.2 <strong>Blekinge</strong>s hamnar växer<br />
Karlshamn är en av Sveriges största och<br />
viktigaste hamnar. Sedan Berlinmurens<br />
fall och de politiska förändringarna skedde<br />
på andra sidan Östersjön har godsvolymerna<br />
i Karlshamns hamn fyrdubblats.<br />
Idag är Karlshamn mer än en hamn ge-<br />
19
nom att ha intagit en position som transport-<br />
och logistikknutpunkt i södra Östersjöområdet.<br />
Omkring hamnen växer nu<br />
fram områden för industri, logistik och<br />
transportverksamheter, som blir en tillgång<br />
för hela sydöstra Sverige. Hamnens<br />
roll som en part i logistikkedjan av oljehantering<br />
går mot en storskalighet, samtidigt<br />
är det aktuellt att bygga en stor<br />
etanol- och biogasanläggning. Närtidssatsningar<br />
som planeras i hamnen inom<br />
ramen för EU-programmet Motorways of<br />
the Sea är bl.a. en ny kombiterminal för<br />
det regionala näringslivet, en ny godsbangård<br />
för godståg med full längd samt<br />
upprustning och elektrifiering av befintliga<br />
järnvägsspår till hamnen.<br />
I MOS-projektet ingår också att ta fram<br />
järnvägsutredningar och järnvägsplan för<br />
Sydostlänken.<br />
De planerade satsningarna i hamnen som<br />
omfattar ca 250 mnkr är en del i genomförandet<br />
av förbindelsen mellan Östersjön<br />
och den Nordiska Triangeln där<br />
även Sydostlänken ingår.<br />
HÖGANÄS<br />
ÄNGELHOLM<br />
111<br />
112<br />
HELSINGBORG<br />
E6/E20<br />
LANDSKRONA<br />
110<br />
E6/E20<br />
13<br />
MALMÖ<br />
MALMÖ<br />
E20 E20 E20<br />
E20<br />
E6/E22<br />
113<br />
17 ESLÖV<br />
LUND LUND<br />
LUND LUND<br />
11<br />
TRELLEBORG<br />
16<br />
108<br />
E65<br />
101<br />
108<br />
23<br />
23 1 400<br />
E4 117<br />
700<br />
1 2 2 % 100 %<br />
%<br />
121 121<br />
121 6 500 7 600<br />
116<br />
126 126 126<br />
126 29<br />
29<br />
800<br />
27 27<br />
27<br />
122<br />
28<br />
24<br />
24<br />
7 600<br />
19<br />
19<br />
116<br />
21 HÄSSLEHOLM<br />
8 600<br />
KRISTIANSTAD<br />
KRISTIANSTAD<br />
21<br />
21<br />
E22<br />
E22<br />
23<br />
42 17 42 42 % % 000 % %<br />
E22<br />
2 500<br />
3 600 E22 E22<br />
RONNEBY<br />
KARLSHAMN<br />
KARLSHAMN KARLSHAMN<br />
KARLSKRONA<br />
13<br />
9<br />
11<br />
7 200<br />
13<br />
104<br />
E22<br />
E22<br />
13<br />
YSTAD<br />
19<br />
Transitflöden genererade av färjetrafiken från<br />
Karlshamns hamn per år. Källa: Trivector Traffic<br />
AB.<br />
Karlskrona är den största hamnen för<br />
RoRo- och passagerartrafik i sydöstra<br />
Sverige. Under 2007 uppgick antalet<br />
9<br />
19<br />
9<br />
118<br />
fraktenheter till nästan 100 000 och antalet<br />
passagerare till över 430 000.<br />
Baltic Link och den av Stena Line trafikerade<br />
linjen Karlskrona - Gdynia förbinder<br />
den nordiska triangeln och E22<br />
med de av TEN-T prioriterade polska<br />
transportkorridorerna 23 och 25.<br />
Karlskrona är också en viktig industrihamn,<br />
bl.a. använder sig ABB av hamnen<br />
för utskeppning av sjökabel. Hamnen<br />
används regelbundet för tunga projektlaster<br />
t.ex. skeppade Kockums ut delar av<br />
Öresundsbron via Karlskrona hamn. Den<br />
planerade gasledningen i Östersjön kommer<br />
också att använda Karlskrona hamn<br />
för mellanlagring av gasrör. I anslutning<br />
till hamnen planeras i närtid att byggas ett<br />
logistikcenter genom privat initiativ.<br />
Samtidigt kommer järnvägen till hamnen<br />
att rustas upp.<br />
ÄNGELHOLM<br />
GANÄS<br />
111<br />
112<br />
ELSINGBORG<br />
E6/E20<br />
LANDSKRONA<br />
MALMÖ<br />
110<br />
E6/E20<br />
13<br />
113<br />
17 ESLÖV<br />
LUND<br />
11<br />
16<br />
104<br />
11<br />
E20 108<br />
E65<br />
E6/E22<br />
101<br />
108<br />
9<br />
TRELLEBORG<br />
8 800<br />
14 500 15 100<br />
E4 117<br />
1 300<br />
24<br />
24<br />
5 000<br />
23 121<br />
116<br />
126<br />
29<br />
27<br />
27<br />
122 122<br />
122 122<br />
28<br />
28<br />
21<br />
121<br />
HÄSSLEHOLM<br />
116<br />
8 800<br />
19<br />
21<br />
21<br />
KARLSHAMN<br />
KRISTIANSTAD<br />
6 300<br />
E22 E22 E22<br />
E22<br />
23<br />
24 600 E22 E22<br />
E22<br />
RONNEBY RONNEBY<br />
RONNEBY<br />
KARLSKRONA<br />
KARLSKRONA<br />
17 600<br />
13<br />
1 200<br />
E22 E22 E22<br />
E22 E22<br />
13<br />
13<br />
YSTAD<br />
19<br />
9<br />
19<br />
Transitflöden genererade av färjetrafiken från<br />
Karlskrona hamn per år. Källa: Trivector Traffic<br />
AB.<br />
Sölvesborgs hamn är en betydelsefull<br />
industrihamn och logistikcenter som förser<br />
stora delar av regionens näringsliv<br />
med råvaror som stål, massaved, timmer,<br />
pappersmassa, kemikalier samt flis till<br />
såväl pappersindustrin som fjärrvärmeverk.<br />
9<br />
118<br />
20
De stora stålverken i Europa som Thyssen,<br />
Corus, Arcelor, Voestalpine samt<br />
Salzgitter använder Sölvesborg som<br />
hamn för stålimporten till främst fordonsindustrin.<br />
Hamnen lastar även ut betydande mängder<br />
med biobränslen, massaved samt<br />
skrot.<br />
Sölvesborgs Stuveri & Hamn AB ägs till<br />
merparten av regionens näringsliv och<br />
erbjuder ett komplett tjänsteutbud inom<br />
såväl shipping som spedition och terminalverksamhet<br />
och förfogar över en modern<br />
maskinpark och ca 50 000 kvm lagerytor.<br />
Ca 500 fartyg anlöper hamnen årligen<br />
och ca 1 miljon ton konventionellt gods<br />
hanteras över kaj samt ytterligare 500 000<br />
ton hanteras i terminalverksamheten.<br />
7.7.3 Sjömotorvägar från <strong>Blekinge</strong><br />
till Polen och Baltikum<br />
Det europeiska transportsystemet består<br />
av TEN-T korridorer och Paneuropeiska<br />
korridorer.<br />
Källa: DG TREN<br />
<strong>Blekinge</strong>s transportsystem är genom färjeförbindelserna<br />
Karlskrona – Gdynia<br />
och Karlshamn – Klaipeda kopplade till<br />
infrastrukturen i Polen och Litauen.<br />
Generellt kan sägas att väginfrastrukturen<br />
som är direkt kopplad till hamnarna i<br />
Gdynia och Klaipeda och vidare in i respektive<br />
länder är av mycket högre standard<br />
än infrastrukturen till hamnarna i<br />
Karlshamn och Karlskrona.<br />
Gdynia hamn är ansluten till TEN-T korridor<br />
23 (järnvägsaxeln Gdansk-<br />
Warszawa-Bratislava/Bro-Wien) och<br />
korridor 25 (motorvägsaxeln Gdansk-<br />
Bratislava/Brno-Wien). Hamnen är också<br />
ansluten till den Paneuropeiska korridoren<br />
6. Klaipeda hamn är ansluten till den<br />
Paneuropeisk korridoren 9.<br />
Finansiering av projekt via budgeten för<br />
TEN-T kan ske för sådan infrastruktur<br />
som finns med i riktlinjerna för TEN-T. I<br />
dessa pekas ut tre objekt som berör Sverige:<br />
1) den fast förbindelsen över Öresund,<br />
2) den nordiska triangeln (vägar<br />
och järnvägar Stockholm – Oslo - Köpenhamn)<br />
och 3) sjömotorvägar på Östersjön<br />
och Nordsjön (MOS). Öresundsförbindelsen<br />
är klar och den nordiska<br />
triangeln är i stora delar redan genomförd.<br />
I skapandet av sjömotorvägar har<br />
kommissionen hittills besluta godkänna<br />
två projekt, Karlshamn – Klaipeda och<br />
Trelleborg – Sazznitz. Dessa projekt ingår<br />
därmed som delar i TEN-T systemet<br />
för EU.<br />
Kommissionens beslut är motiverat på<br />
följande sätt:<br />
”Satsning på sjömotorvägar genom korridoren<br />
Karlshamn – Klaipeda kommer<br />
att öka kapaciteten av såväl maritima<br />
transporter som järnvägstransporter i<br />
Östersjöområdet. Utan dessa investeringar<br />
fortsätter vägbaserade transporter<br />
att öka, vilket bl.a. kommer att generera<br />
trafikstockningar. Korridoren stärker<br />
samarbetet mellan regionerna och planar<br />
ytterligare ut Östersjöregionens östvästliga<br />
olikheter. Dessutom utvecklar<br />
korridoren det Pan-Europeiska transportnätet<br />
genom att koppla samman viktiga<br />
transportstråk, varför investeringen<br />
skall ses som ett komplement snarare än<br />
konkurrerande genom att den erbjuder<br />
ytterligare en länk i en intermodal transportkedja.”<br />
21
En projektansökan finns inlämnad till<br />
kommissionen om att få linjen Karlskrona<br />
- Gdynia klassad som ett MoS-projekt.<br />
Ett besked om ansökan blir tillstyrkt förväntas<br />
under 4:e kvartalet 2009.<br />
7.7.4 Infrastrukturen från Gdynia<br />
hamn<br />
I Polen kommer väg A1 (E 75) från<br />
Gdansk och söderut att vara färdigställd<br />
till 2010. Väg S6 mellan Gdynia och<br />
Gdansk är ombyggd. Detta innebär att det<br />
är motorvägsstandard från norr till söder i<br />
Polen.<br />
Källa: Polish Road Administration – General<br />
Directorate for National Roads and Motorways<br />
Järnvägen mellan Gdansk och Warszawa<br />
byggs om 2010 – 2013 för att anpassas<br />
till 200 km/t.<br />
7.7.5 Infrastrukturen från Klaipeda<br />
hamn<br />
Från Klaipeda är väg E 85 mot Vilnius<br />
den viktigaste. Motorvägen mellan Klaipeda<br />
och Vilnius byggdes redan under<br />
sovjettiden och nu satsas mycket för att<br />
förbättra standarden, totalt 135,4 miljoner<br />
LTL (ca 470 milj. SEK) Syftet med för-<br />
bättringsåtgärderna är att anpassa vägen<br />
till trafikvolymerna samt att minska<br />
olyckorna, minska fordonskostnaderna<br />
och förbättra vägbeläggningen.<br />
Källa. Lithuanian Road Administration<br />
Upprustningsarbetet beräknas vara färdigställt<br />
i december 2009.<br />
7.8 <strong>Blekinge</strong>s engagemang och<br />
beredskap inför planprocessen<br />
Nationella transportplaner och länsplaner<br />
för regional transportinfrastruktur har<br />
historiskt varit mer planerings- och måldokument<br />
än handlingsplaner. Detta visar<br />
sig inte minst vid en uppföljning av nuvarande<br />
plan för <strong>Blekinge</strong>, där upptagna<br />
objekt och åtgärder inte kunnat förverkligas<br />
i den takt som var tänkt när planen<br />
fastställdes av <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> 2004.<br />
Men även det förhållandet att trafikverkens<br />
planering av mycket angelägna åtgärder<br />
inte får påbörjas av trafikverken<br />
om inte objekten finns med i en nationell<br />
plan.<br />
Denna omständighet har fått till följd att<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> inför planeringsperioden<br />
2010 – 2021 tagit initiativ till att för<br />
<strong>Blekinge</strong> viktiga förbättringar i statlig<br />
infrastruktur är så långt komna i planeringen<br />
att dessa efter bedömning kan<br />
22
föras in i den nationella planen för 2010<br />
– 2021.<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> har tillsammans och i<br />
nära samarbete med kommuner och trafikhuvudmannen<br />
medverkat till och finansierat:<br />
• Förstudie av Sydostlänken – ny järnväg<br />
mellan <strong>Blekinge</strong> kustbana och<br />
Olofström för att få en gen förbindelse<br />
mellan södra stambanan och <strong>Blekinge</strong>.<br />
• Systemanalys för godstransporter på<br />
järnväg i sydöstra Sverige.<br />
• Funktions- och teknikutredning för<br />
den befintliga järnvägen mellan Olofström<br />
och Älmhult.<br />
• Förstudie inom projektet SEBTrans-<br />
Link för Kust till kustbanan, delen<br />
Karlskrona – Emmaboda (som nu<br />
finns med i närtidssatsningen).<br />
• Förstudie (pågår) för att bygga ett<br />
mötesspår mellan Bräkne-Hoby och<br />
Karlshamn på <strong>Blekinge</strong> kustbana.<br />
• Förstudie och vägutredning med miljökonsekvensbeskrivning<br />
E22 Karlskrona<br />
– Kalmar, delen Lösen – Jämjö.<br />
Dessutom har <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> genom<br />
det omfattande projektarbete som regionen<br />
drivit rörande transportstråk i södra<br />
Östersjön, medverkat till att sjömotorvägsprojektet<br />
Karlshamn – Klaipeda blivit<br />
godkänt av EU-kommissionen.<br />
8 Funktion, brister och åtgärder<br />
Det regionala tillväxtprogrammet är<br />
grunden för arbetet med den framtida<br />
transportinfrastrukturen i länet. Målet är<br />
att göra <strong>Blekinge</strong> mer tillgängligt, såväl<br />
inom regionen som mot omvärlden. För<br />
medborgarna ska en ökad tillgänglighet<br />
leda till en bättre service, större arbetsmarknad<br />
och större utbud av nåbara fritidsaktiviteter<br />
och för näringslivet ge<br />
ökad tillgång till arbetskraft, tillgängliga-<br />
re råvaror och underlätta kundrelationer.<br />
Insatser som prioriteras är:<br />
•Utveckla intelligenta transportlösningar<br />
som förbättrar tillgängligheten och ökar<br />
förutsättningar för regionförstoring.<br />
•Miljöanpassad och energieffektiv regionförstoring.<br />
• Utveckla samverkan mellan olika transportslag.<br />
•Stärka de transportkorridorer som finns.<br />
8.1 Fyra funktionella transportstråk<br />
genom <strong>Blekinge</strong><br />
I systemanalysen för östra Götaland slog<br />
vi fast flera funktionella samband samt<br />
områden som är viktiga för den regionala<br />
utvecklingen. I huvudsak handlar det om<br />
tillgänglighet och stråk till de viktigaste<br />
kunskaps- och tillväxtnoderna, stråk mellan<br />
de viktigaste godstransportnoderna<br />
samt stråk till de viktigaste turistområdena.<br />
Totalt beskrevs 12 stråk i systemanalysen,<br />
fyra av dessa går genom <strong>Blekinge</strong>.<br />
Samlingsbild<br />
över stråken i <strong>Blekinge</strong> med trafik-<br />
flöden<br />
på vägar som ingår.<br />
23
De fyra stråken är:<br />
• Stråk 2<br />
Väg<br />
E22 och <strong>Blekinge</strong> kustbana<br />
Stockholm-Kalmar-<strong>Blekinge</strong>-<br />
Kristianstad-Öresund<br />
• Stråk 4<br />
Väg 27 och 29 samt Kust till kustbanan<br />
Karlskrona/Ronneby/Karlshamn<br />
–<br />
Växjö-Göteborg alt. Jönköping<br />
• Stråk 5<br />
Väg 121 ”Tvärleden” samt Sydost-<br />
länken<br />
<strong>Blekinge</strong>-Halmstad via Olofström<br />
• Stråk<br />
9<br />
Väg 28<br />
<strong>Blekinge</strong>-Örebro-Bergslagen<br />
I bilaga 2 beskrivs varje stråk utifrån mål,<br />
funktion,<br />
brister, strategi och åtgärder.<br />
Varje stråk ska<br />
kunna läsas för sig och<br />
därför finns<br />
likalydande text i alla stråk-<br />
beskrivningar.<br />
8.1.1 Gemensamt för alla stråk<br />
Som utgångspunkt gäller ett transportslagsövergripande<br />
synsätt mot en energieffektiv<br />
regionförstoring som balanseras<br />
mot tillgänglighetsmålet<br />
och med hänsyn<br />
till säkerhet,<br />
miljö och hälsa. De lokala<br />
målen<br />
är också i huvudsak samstämmiga.<br />
Det gäller att skapa attraktivare trafik<br />
och<br />
snabbare restider. 4-stegsprinciepn är<br />
styrande i alla stråk. I första hand ska<br />
man inrikta strategi och åtgärder på att<br />
påverka attityder och att använda transportsystemet<br />
effektivare. Först därefter<br />
ska man ta till smärre ombyggnader och i<br />
sista hand större ombyggnader.<br />
Strategin för att nå målen bygger på 4stegsprincipen,<br />
där följande strategier i<br />
steg 1 till 3 återkommer i alla stråk:<br />
• Påverka valet av transportsätt för per-<br />
sontrafik och gods.<br />
• Få fler välja kollektivtrafik eller<br />
cykel<br />
före bilen för arbetsresor.<br />
• Kollektivtrafikstyrd planering av ny<br />
bebyggelse, handel och verksamheter<br />
• Identifiera och gestalta ombytespunkter<br />
för kollektivtrafiken och mellan<br />
olika trafikslag, ex cykel<br />
eller egen<br />
bil till kollektivtrafik.<br />
• Fortsätt utveckla av stråktänkandet<br />
i<br />
kollektivtrafiken.<br />
• Förbättra vägarnas sidoområden samt<br />
mittseparering<br />
• Höj vägstandarden på de sämsta delarna<br />
av vägarna för att höja transportkvaliteten<br />
på hela sträckan.<br />
• Bygg pendlarparkeringar vid ombytesstationer<br />
till kollektivtrafiken.<br />
Flera åtgärder för att<br />
nå målen är likaledes<br />
samstämmiga för alla stråk.<br />
• Attitydförändringsprojekt i länets alla<br />
kommuner för att få anställda på före-<br />
tag att i högre utsträckning cykla till<br />
arbetet.<br />
• Samordna bebyggelse och trafikplanering<br />
(kommunernas översiktsplan<br />
och detaljplaner)<br />
• Se över planerna i syfte att underlätta<br />
för kollektiva transporter och cykling.<br />
• Säkra skolvägar – förbättringar av<br />
nuvarande<br />
stråk/nät<br />
• Förbättrad cykelvägvisning<br />
• Bygga väderskydd för de väntande<br />
och väderskyddande cykelställ vid<br />
ombytespunkter till kollektivtrafiken.<br />
• Prioritering av gångtrafik/kollektivtrafik<br />
och gång/cykel i<br />
större samhällen.<br />
24
8.1.2 Större om- och nybyggnader<br />
Alla<br />
stråk innehåller behov av om- och<br />
nybyggnader för att nå målen. Det hand-<br />
lar<br />
om nya gång- och cykelvägar, bredd-<br />
ning<br />
av vägar, mittseparering samt helt<br />
nya vägsträckor. Den planeringsram som<br />
finns fö r <strong>Blekinge</strong> kommer inte att räcka<br />
till för allt som behöver göras.<br />
I direktiven till länstransportplan föreskrivs<br />
att objekt i länstransportplanen<br />
som beräknas kosta minst 25 miljoner<br />
kronor ska redovisas. I <strong>Blekinge</strong> finns tre<br />
objekt som uppfyller detta kriteriet.<br />
<strong>Blekinge</strong> kustbana, mötesspår mellan<br />
Bräkne-Hoby och Karshamn.<br />
Kostnad: Uppskattad till 63 mnkr.<br />
Riksväg 27, Möllenäs – Djuramåla.<br />
Kostnad: 334 mnkr.<br />
Riksväg 28, Uddabygd – Nävragöl<br />
Kostnad: 82 mnkr.<br />
Objekten beskrivs i bilaga 3 - 5.<br />
Som underlag till den nationella planen<br />
finns också objektbeskrivningar framta-<br />
get för tre ”flaskhalsar” på E22.<br />
Sölve – Stensnäs (närtidssatsning)<br />
Björketorp – Nättraby<br />
Lösen – Jämjö<br />
Objekten beskrivs i bilaga 6 - 8.<br />
För Sydostlänken finns inget underlag<br />
framtagit av Banverket.<br />
Däremot finns<br />
såväl förstudie som en kompletterande<br />
analys av godstransporter<br />
på järnväg för<br />
sydöstra Sverige som utförts av Tyréns<br />
AB <strong>Region</strong> Syd på uppdrag av <strong>Region</strong><br />
<strong>Blekinge</strong>, ett flertal kommuner och näringslivet<br />
i Sydostlänkskorridoren.<br />
En sammanfattande objektbeskrivning<br />
finns i bilaga 9.<br />
En utbyggnad av Sydostlänken mellan Olofström<br />
och <strong>Blekinge</strong> Kustbana samt upprustning<br />
av befintlig järnväg mellan Olofström och Älmhult<br />
är den viktigaste länken för godstrafik på<br />
järnväg mellan <strong>Blekinge</strong>s hamnar och södra<br />
Stambanan. Sydostlänken avlastar järnvägarna i<br />
Öresundsregionen och vidare genom Danmark<br />
och Tyskland. En utbyggnad ger samtidigt goda<br />
förutsättningen för spårbunden persontrafik.<br />
8.1.3 Samordning med angränsande<br />
län<br />
Överläggningar mellan <strong>Region</strong> Skåne,<br />
<strong>Region</strong><br />
Halland, <strong>Region</strong>förbundet Södra<br />
Småland, <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> och berörda<br />
vägverksregioner har skett angående<br />
Tvärledens utbyggnad.<br />
I de nu gällande planerna finns en prioritering<br />
av Tvärleden och en samordning<br />
mellan de fyra regionerna. Förbättringar<br />
har skett i <strong>Blekinge</strong> genom<br />
upprustningar<br />
mellan Vilshult och Skälmershult. I samband<br />
med utbyggnaden av E4 i södra<br />
Småland har också Tvärledens anslutningar<br />
byggts om.<br />
I Halland har utbyggnad skett av delen<br />
förbi Skogaby delen Daggarp – Tjärby –<br />
Furudal. Under 2009 startas utbyggnaden<br />
mellan Osby och Markaryd,<br />
beräknad<br />
kostnad 204 Mkr (2004 års prisnivå).<br />
Detta projekt kommer att pågå 2010 och<br />
2011 och inordnas i de nya planerna för<br />
25
Skåne och Södra Småland.<br />
De viktigaste återstående bristerna avser<br />
sträckorna västra <strong>Blekinge</strong>-Osby samt<br />
delen Kistinge – Trönninge – Daggarp i<br />
Halland. De fyra regionerna är överens<br />
om att en fortsatt förbättring ska ske av<br />
Tvärleden och att samordning i berörda<br />
fall ska ske över regiongränserna. Priori-<br />
teringen mera i detalj sker inom respektive<br />
region.<br />
För riksväg 27 föreslås i <strong>Blekinge</strong> åtgärder<br />
på sträckan Möllenäs-Djuramåla. I<br />
Kronoberg planeras ”Södra länken”, en<br />
förbifart söder om Växjö från Bramstorp<br />
till riksväg 23.<br />
I nuvarande plan för Kalmar län har ombyggnad<br />
skett av riksväg 28 från länsgränsen<br />
<strong>Blekinge</strong> till Muggetorp. Åtgärder<br />
planeras nu i <strong>Blekinge</strong> på sträckan<br />
Uddabygd - Nävragöl.<br />
En särskild gemensam kraftsamling har<br />
skett mellan berörda regioner, län och<br />
kommuner avseende Sydostlänken. Även<br />
företrädare för de största företagen har<br />
medverkat. Alla parter är<br />
ense om att<br />
Sydostlänken är en viktig förbindelse<br />
som måste prioriteras i den nationella<br />
planeringen. Fyra gemensamma dokument<br />
har upprättats som stöder enigheten.<br />
Se bilaga 9.<br />
9 Nationell och regional plan<br />
i samverkan<br />
<strong>Region</strong><br />
<strong>Blekinge</strong>s förslag till länstrans-<br />
portplan<br />
utgår från den genomförda sy-<br />
stemanalysen. Systemanalysen är sedan<br />
fördjupad och för <strong>Blekinge</strong> beskriven i<br />
fyra stråkanalyser med mål, funktion,<br />
brister, strategi enligt 4-stegsprincipen,<br />
förslag till åtgärder, förväntade effekter<br />
och miljöbedömning. Planen har en trafikslagsövergripande<br />
ansats med en helhetssyn<br />
på transportsystemet för att skapa<br />
effektiva lösningar som på ett säkert och<br />
miljömässigt sätt utnyttjar alla trafikslag,<br />
både var för sig och i kombination.<br />
I trafikverkens förslag till nationell plan<br />
till regeringen finns följande objekt i <strong>Blekinge</strong><br />
med;<br />
• Kust till kustbanan, Karlskrona –<br />
Emmaboda (närtidssatsning)<br />
• E22, Sölve – Stensnäs (närtidssatsning)<br />
• Lösen – Jämjö (i rangordnad lista)<br />
• Björketorp – Nättraby ( i rangordnad<br />
lista i utökad planerings-<br />
ram med 15<br />
%)<br />
Upprus tning av den befintliga järnvägen<br />
mellan Olofström och Älmhult och utbyggna<br />
d av den felande länken mellan<br />
Olofström<br />
och <strong>Blekinge</strong> kustbana, som<br />
har mycket<br />
stor betydelse för näringslivet<br />
i regionen, saknas. Storföretagen Volvo<br />
och IKEA anser att det är den viktigaste<br />
järnvägssatsningen i Sverige. En utbygg-<br />
nad av Sydostlänken har stöd i infrastruk-<br />
turpropositionen och stärker <strong>Blekinge</strong>hamnarnas<br />
utveckling av miljövänliga<br />
transportalternativ. Transporter via Sydostlänken<br />
och <strong>Blekinge</strong>hamnarna kommer<br />
också att avlasta järnvägarna i Öresundsområdet<br />
från godstrafik.<br />
Den åtgärd som skapar ett mycket stort<br />
mervärde för den interregionala kollektivtrafiken<br />
genom <strong>Blekinge</strong> och Skåne<br />
när Citytunneln står färdig 2011- ett mötesspår<br />
på <strong>Blekinge</strong> kustbana med<br />
en<br />
nyttonuvärdeskvot på 2,3 – 2,6 – finns<br />
inte med i någon av trafikverkens listor.<br />
Rangordningen av detta mötesspår för ca<br />
63 mnkr med en minskad restid på ca 20<br />
minuter från <strong>Blekinge</strong> till Köpenhamn<br />
uppfyller knappast regeringens intentioner<br />
att samhällsnyttan av satsningar i<br />
infrastrukturen ska öka.<br />
Föreslagna åtgärder i länsplanen och i<br />
nationell plan följer den gemensamma<br />
ramen som utgörs av framtagen systemanalys.<br />
Med andra ord, de samlade åtgär<br />
derna i nationell plan och i länsplan finns<br />
i de stråk som pekats ut i systemanalysen<br />
26
och som analyserats och fördjupats i<br />
länsplanens stråkanalyser. Men samverkan<br />
mellan planerna skulle bli än tydligare<br />
om mötesspåret på <strong>Blekinge</strong> kustbana<br />
finns med i den plan som regeringen<br />
kommer att besluta om. I sådant fall fri<br />
görs 63 miljoner kronor i länsplanen för<br />
mer långgående satsningar i övriga utpekade<br />
objekt i länsplanen.<br />
Det behov av samlade trafiksäkerhetsåtgärder<br />
som uppstår för att få behålla 90<br />
km i timmen när nya hastighetsgränser<br />
införs på läns- och riksvägar i slutet av<br />
2009, finns i länsplanen inget<br />
utrymme<br />
för att hantera.<br />
10 Ekonomisk sammanställning<br />
Planen<br />
ska innehålla en ekonomisk sam-<br />
manställning<br />
med förslag till åtgärder för<br />
den angivna planeringsramen samt åtgär-<br />
der för en nivå som är 25 procent högre<br />
och 25 procent lägre än denna.<br />
Planeringsramen för 2010 ska motsvara<br />
anslagsnivån för 2009 (prop. 2008/09:1)<br />
medan resterande del av ramen ska fördelas<br />
med en elftedel per år 2011 -2021. I<br />
planen ska för varje åtgärd anges<br />
total-<br />
kostnad samt under vilka år åtgärderna<br />
kommer att genomföras.<br />
Det ska av planen framgå i vilken ordning<br />
de ingående åtgärderna prioriteras.<br />
Prioriteringarna mellan ingående åtgärder<br />
bör inte skilja sig mellan de tre olika beloppsnivåerna.<br />
En enskild åtgärds ut-<br />
formning och omfattning bör inte heller<br />
variera mellan de tre olika beloppsnivåerna.<br />
Bilaga 1.<br />
10.1 Större investeringar<br />
Föreslagen volym större investeringar är<br />
265,2 mkr vilket<br />
motsvarar 54 % av pla-<br />
neringsramen.<br />
I större investeringar ingår<br />
objekt som överstiger 25 mkr.<br />
Väg 27 Möllenäs-Djuramåla är ett mycket<br />
viktigt objekt, som beräknas kosta to-<br />
talt 334 mkr. Det medför att objektet<br />
inte<br />
kommer att kunna slutföras inom planeringsperioden<br />
eftersom pengarna inte<br />
räcker till. På grund av lång planeringstid,<br />
vilket kännetecknar alla större investeringsobjekt,<br />
kan objektet byggstarta tidigast<br />
2015/2016.<br />
10.2 Mindre väginvesteringar<br />
Föreslagen volym mindre väginvesteringar<br />
uppgår till 150,5 mkr vilket motsvarar<br />
31 % av planeringsramen. I mindre<br />
väginvesteringar ingår objekt som under-<br />
stiger<br />
25 mkr. I nu gällande länstrans-<br />
portplan<br />
2004-2015 är gränsen för större<br />
objekt<br />
10 mkr vilket innebär att några<br />
objekt som i nuvarande plan räknas som<br />
stora hamnat under mindre väginvesteringar.<br />
Prioriterade objektlistor ska finnas<br />
för var och en av nedanstående grupper<br />
inom mindre väginvesteringar. Listorna<br />
kommer under hösten 2009 att diskuteras<br />
i varje kommun.<br />
10.2.1 Trafiksäkerhetsåtgärder<br />
Syftet med trafiksäkerhetsåtgärder är att<br />
minska antalet dödade och svårt skadade i<br />
trafiken. I första hand ska sidoområdesåtgärder<br />
och mittseparering prioriteras medan<br />
en mindre del av potten kan användas<br />
till<br />
korsningsåtgärder och övriga trafiksä-<br />
kerhetsåtgärder.<br />
10.2.2 Tillgänglighetsåtgärder<br />
I gruppen tillgänglighetsåtgärder prioriteras<br />
tätortsåtgärder och åtgärder för att<br />
stärka kollektivtrafikens tillgänglighet i<br />
form av busshållplatser och omstigningsterminaler.<br />
Gruppen<br />
tillgänglighetsåtgär-<br />
der<br />
omfattar också breddning av smala<br />
vägar.<br />
10.2.3 GC-vägar<br />
Syftet med byggandet av cykelvägar<br />
inom och mellan tätorter är att stimulera<br />
till ökad användning av cykeln som<br />
transportmedel och därmed minska bilåkande<br />
framförallt<br />
vid kortare resor.<br />
27
Barns säkra skolvägar och vägar för ar-<br />
betspendling ska prioriteras.<br />
Potten 43<br />
mkr beräknas räcka till ca 20-30 km cy<br />
kelvägar. Medfinansiering av GC-vägar<br />
utmed statliga vägar förutsätts i samband<br />
med exploatering av nya bostadsområden<br />
men även för övrigt bör medfinansiering<br />
prövas från fall till fall.<br />
11 Effektbedömning<br />
<strong>Länstransportplan</strong>en för region <strong>Blekinge</strong><br />
innefattar fyra transportstråk. I bilaga 2<br />
beskrivs varje stråk med hänsyn till dess<br />
mål, funktion, brister, strategi och åtgär-<br />
der<br />
som är av betydelse för den regionala<br />
utvecklingen.<br />
Utifrån stråkbeskrivningarna är<br />
den<br />
sammanfattade bedömningen att kollektivtrafikresandet<br />
väntas öka genom påverkan<br />
av transportbehov och val av<br />
transportsätt. Vidare väntas även närings-<br />
livets internationella konkurrenskraft<br />
stärkas och underlätta<br />
hållbar regionför-<br />
storing. Genom effektivare utnyttjande<br />
av befintligt vägnät väntas tillgängligheten<br />
öka genom att det blir enklare att resa<br />
kollektivt, och följdeffekter blir klimatsmartare<br />
och säkrare transporter. Utbyggnad<br />
av respektive väg ger långsiktiga<br />
effekter på tillväxten i södra Sverige.<br />
Vid nyinvesteringar och större ombyggnader<br />
ökar kapaciteten och tillgängligheten<br />
samtidigt som restiden förkortas. Åtgärder<br />
på både väg och järnväg påverkar<br />
länets tillgänglighet, vilket möjliggör<br />
bättre förutsättningar att skapa fler arbetstillfällen<br />
och utveckla näringslivet<br />
samt att nå målet om ett mer jämställt<br />
transportsystem.<br />
Sammanfattning av effekter för respektive<br />
stråk:<br />
• Stråk 2 – Väg E22 och <strong>Blekinge</strong><br />
Kustbana<br />
E22 har stor betydelse<br />
för kompetensför-<br />
sörjningen<br />
för kustkommunernas när-<br />
ingsliv och åtgärder som berör regionförstoring<br />
och näringslivsutveckling leder<br />
till att stärka<br />
tillväxten längs kusten. En<br />
regional utveckling gynnas genom ut-<br />
vecklingen av hamnar i <strong>Blekinge</strong>, som är<br />
av stor betydelse för regionens utveckling.<br />
Nyinvesteringar och större ombyggnader<br />
av E22 ger vidare långsiktiga<br />
effekter på tillväxten i södra Sverige.<br />
Samtidigt ökar regionens attraktivitet<br />
genom förbättrad tillgänglighet som sti<br />
mulerar arbetstillfällen och breddat näringsliv.<br />
Utbyggnad av ny godbangård och kombiterminal<br />
i anslutning till hamnen i Karlshamn<br />
effektiviserar godshanteringen på<br />
järnväg och minskar störningar vid<br />
Karlshamn C. Elektrifiering av hamnspå-<br />
ren minskar luftföroreningar från dieseltåg.<br />
• Stråk 4 – Väg 27 och 29 samt<br />
Kust till Kustbanan<br />
En utbyggnad av väg 27 ger långsiktiga<br />
effekter på tillväxten i södra Sverige,<br />
men det är först vid nyinvesteringar och<br />
vid större<br />
ombyggnader som tydliga effekter<br />
kan<br />
ses på väg 27 och 29 samt<br />
Kust till Kustbanan. Bland annat kan<br />
restiderna och bytestiderna kortas på<br />
Kust till Kustbanan. Samtidigt som möjligheten<br />
ökar för tågen att köra fortare<br />
genom stängda plankorsningar som förbättrar<br />
säkerheten.<br />
Väg 27 ger både kortare resväg och restid<br />
när vägen dras om. När flaskhalsarna<br />
genom Backaryd och Hallabro byggs<br />
bort blir det en avsevärd standardförbättring<br />
som också medger kapacitetsökning<br />
på väg 27.<br />
Inom planperioden kommer stråket att ge<br />
olika effekter och därmed olika grader av<br />
måluppfyllelse. Inom alternativ ram mi<br />
nus 25 % blir effekterna nära noll då investeringarna<br />
är mycket små. Även alternativ<br />
ram plus 25 % uppnår ej önskad<br />
effekt inom tidsperioden, då större delen<br />
av den totala kostnaden senareläggs.<br />
28
• Stråk 5 – Väg 121 samt Sydostlänken<br />
Genom att påverka transportbehovet och<br />
val av transportsätt stärks näringslivets<br />
internationella konkurrenskraft och underlättar<br />
en hållbar regionförstoring. En<br />
utbyggnad av väg 121 ger vidare långsik-<br />
tiga effekter på tillväxten i södra Sverige<br />
som stimulerar en utvecklad rörlighet<br />
(pendling) och regionförstoring.<br />
Åtgärderna genom samhällena längs väg<br />
121 bidrar till ökad tillgänglighet till<br />
målpunkterna för de oskyddade trafikanterna.<br />
En utbyggnad av väg 121 skulle<br />
vidare innebära kraftigt utökade möjlig-<br />
heter för näringslivet att utvecklas med<br />
en miljömässigt hållbar inriktning på<br />
transporterna. Samtidigt skulle Sydostlänken<br />
avlasta Södra stambanan och förbättra<br />
transportkapaciteten mellan industriverksamheter<br />
längre norrut samt kust-<br />
landet med dess hamnar. Förväntade effekter<br />
skulle därmed gå i linje med näringslivets<br />
behov och önskan om infrastruktursatsningar<br />
i regionen.<br />
Vid nyinvesteringar och större ombyggnader<br />
uppnås positiva miljöeffekter och<br />
en kapacitetsökning. En effektivisering<br />
av nuvarande näringsliv sker genom flex-<br />
iblare transporter. Samtidigt minskar<br />
transporttiderna, vilket ger positiva<br />
kon-<br />
sekvenser för miljön. Överflyttning av<br />
gods från väg till järnväg kommer att<br />
medföra minskad miljöbelastning.<br />
• Stråk 9 – Väg 28<br />
Genom begränsade vägförbättringsåtgärder<br />
ges en rad positiva effekter. Vid utbyggnad<br />
ges långsiktiga effekter på tillväxten<br />
i södra Sverige och utvecklingen<br />
av hamnen i Karlskrona utgör vidare en<br />
resurs för tillväxten i Östersjöområdet.<br />
Genom begränsade vägförbättringsåtgärder<br />
blir tillgängligheten bättre samtidigt<br />
som trafiksäkerheten ökar för oskyddade<br />
trafikanter på väg 28. Vid nyinvesteringar<br />
och vid större ombyggnader påverkas<br />
såväl restid som kapacitet positivt genom<br />
ökad kapacitet om minskad restid. Åtgär<br />
der på väg 28 ökar även länets tillgänglighet,<br />
vilket stimulerar arbetstillfällen<br />
och breddat näringsliv.<br />
Alternativ<br />
Ovanstående effekter för transportstråken<br />
i regionen påverkas vidare av den ekonomiska<br />
ram som sätts upp (100 % utgör<br />
ramen och minus innebär en minskad<br />
ram och plus en utökad ram).<br />
Vid mindre<br />
väginvesteringar<br />
påverkas trafiksäker-<br />
hets- och tillgänglighetsåtgärderna<br />
av de<br />
olika alternativa ramarna vad gäller den<br />
totala kostnaden, vilket ger olika effekter<br />
under länsplanens tidsperiod. I båda fall<br />
är kostnaderna inom alternativ ram minus<br />
25 % relativt jämt fördelade, medan ram<br />
plus 25 % ger en snabbare måluppfyllelse<br />
enligt stråkanalysen. Mindre väginvesteringar<br />
påverkar i positiv riktning bland<br />
annat mål gällande goda förbindelser,<br />
samverkan och trafiksäkerhet samt miljövänligare<br />
transporter. Men även regionala<br />
mål gällande ökad integration stärks<br />
genom minskad restid med tåg till Öresundsregionen<br />
och södra Östersjöregionen.<br />
Större väg- och baninvesteringar tas upp i<br />
samtliga förslagsramar (minus 25 %, 100<br />
% och plus 25 %). Den totala kostnaden<br />
är den samma men fördelas lite olika,<br />
effekterna är dock liknande men med ett<br />
snabbare utslag vid förslagsramar 100 %<br />
och plus<br />
25 %. Minskas förslagsramarna<br />
senareläggs vissa insatser och förskjuter<br />
även de nationella, regionala och lokala<br />
målen. Sammantaget kan bedömningen<br />
därför göras att effekterna vid förslagsramar<br />
100 % och plus 25 % ger snabbare<br />
utslag av aktuella målbilder, vilket gör<br />
<strong>Blekinge</strong> mer tillgängligt, såväl inom<br />
regionen som mot omvärlden. Åtgärder<br />
på både väg och järnväg påverkar länets<br />
tillgänglighet, vilket stimulerar arbetstill-<br />
fällen och breddat näringsliv, som under<br />
lättar en hållbar regionförstoring.<br />
29
12 Miljökonsekvensbeskrivning<br />
Arbetet<br />
med miljöbedömningen av läns-<br />
stransportplanen<br />
redovisas i form av en<br />
miljökonsekvensbeskrivning.<br />
Den ska<br />
bland annat tydliggöra motiv till vägval i<br />
processen.<br />
Till detta avsnitt tillhör<br />
en beskrivning av<br />
effekter och miljöpåverkan av de funktionella<br />
transportstråken som utgör länsstransportplanen,<br />
se bilaga 2. Här beskrivs<br />
respektive alternativ med avseende<br />
på effekter och<br />
konsekvenser för land-<br />
skap, klimat och hälsa. En samlad bedömning<br />
av alternativens förutsedda miljökonsekvenser<br />
görs i avsnitt 12.4.<br />
12.1 Miljöbedömning enligt miljöbalken<br />
Syftet med en miljöbedömning är att påverka<br />
planeringens innehåll och resultat<br />
så att en hållbar utveckling främjas.<br />
Mil-<br />
jöbedömningen<br />
ska integreras i planarbete<br />
t och ske parallellt med planprocessen.<br />
Samråd under processen ska möjliggöra<br />
att berörda myndigheter och allmänhet<br />
får en insyn och kan påverka processen.<br />
Arbetet sker parallellt på två olika plan;<br />
ett nationellt som trafikverken ansvarar<br />
för och ett regionalt där regioner, regionala<br />
självstyrelseorgan eller länsstyrelser<br />
har ansvaret.<br />
I miljöbalkens 6 kap finns krav på att en<br />
miljöbedömning ska genomföras som<br />
kan antas medföra betydande miljöpåverkan.<br />
En länstransportplan antas enligt<br />
förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar<br />
alltid medföra bety-<br />
dande miljöpåverkan och ska därför alltid<br />
miljöbedömas.<br />
Metod och miljöbedömningsprocess<br />
Arbetet med miljöbedömning av planen<br />
har bedrivits i två faser. Den första fasen<br />
genomfördes och<br />
redovisades i samband<br />
med<br />
den regionala systemanalysen för<br />
östra Götaland. Den regionala systemanalysen<br />
behandlade hela transportsystemet,<br />
inklusive åtgärder som ingår i de<br />
nationella planerna, samt åtgärder som<br />
inte tidigare omfattats av åtgärdsplaneringen,<br />
exempelvis planering av kollektivtrafik<br />
och olika typer av ekonomiska<br />
styrmedel. Systemanalysen resulterade i<br />
avgränsning av ett antal prioriterade<br />
stråk, vilket i sig var en del i första fasen<br />
av miljöbedömningsprocessen. I den<br />
andra fasen ligger nu fokus på de åtgärder<br />
som omfattas av åtgärdsplaneringen.<br />
Arbetet med miljöbedömningen av den<br />
regionala åtgärdsplanen har genomförts<br />
utifrån följande successiva steg:<br />
Samråd<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> har i samråd med länsstyrelsen<br />
och berörda kommuner identifi-<br />
erat vilka miljöparametrar och alternativ<br />
som är relevanta och rimliga att behandla<br />
samt vilken<br />
utredning i tid och rum som<br />
är relevant<br />
och rimlig med hänsyn till<br />
effekterna.<br />
Samråd med länsstyrelsen ägde rum den<br />
18 februari 2009 och med kommunerna<br />
den 23 februari 2009.<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> har gjort bedömningen<br />
att länstransportplanen<br />
för <strong>Blekinge</strong> län<br />
medför betydande miljöpåverkan inom:<br />
• Klimatpåverkan. i form av utsläpp<br />
av klimatgaser<br />
och energianvändning<br />
• Påverkan på människors hälsa<br />
p.g.a. luftutsläpp, buller och föroreningar<br />
av drickvatten<br />
•<br />
Påverkan på landskapet, bland<br />
annat påverkan<br />
på natur-, kulturmiljö<br />
och friluftslivsvärden.<br />
Avgränsning<br />
Åtgärder som föreslås i planen avser<br />
en<br />
län gre tidsperiod och ger förutsättningar<br />
för nya transportmönster som indirekt<br />
påverkar lokalisering av ny bebyggelse<br />
30
och människors beteende och rörelsemönster.<br />
Åtgärdernas miljöpåverkan sträcker sig<br />
över en lång tid. Miljöbedömningen be-<br />
handlar rimliga och relevanta effekter<br />
även efter planperioden.<br />
En samlad miljöbedömning av länstrans-<br />
portplanen görs på en strategisk och<br />
övergripande nivå eftersom det är svårt<br />
att miljöbedöma enskilda åtgärders positiva<br />
eller negativa konsekvenser<br />
för mil-<br />
jön utifrån en utpekad målbild.<br />
Enskilda åtgärders miljöpåverkan utifrån<br />
målbilden görs istället i samband med<br />
planering och projektering av de aktuella<br />
objekten.<br />
Utredning<br />
Innebär identifiering, beskrivning och<br />
bedömning av betydande positiv och<br />
negativ miljöpåverkan, av behövliga åtgärder<br />
för att motverka negativa och för-<br />
stärka positiva<br />
effekter samt av åtgärder<br />
för att följa upp.<br />
I bilaga 2 finns miljöbedömningar av de<br />
fyra transportstråk som utgör länstransportplanen.<br />
Stråken beskrivs med hänsyn<br />
till dess mål, funktion, brister, strategi<br />
och åtgärder som är av regional betydelse.<br />
Miljöbedömningen utgår från de fem<br />
miljömässiga (ekologiska) dimensionerna<br />
i en hållbar utveckling av samhället.<br />
• Främja människors hälsa<br />
• Värna om den biologiska mångfalden<br />
och naturmiljön<br />
• Ta tillvara kulturmiljön och de<br />
kulturhistoriska värdena<br />
• Bevara ekosystemens långsiktiga<br />
produktionsförmåga<br />
• Trygga en god hushållning med<br />
naturresurser<br />
Förslag till åtgärder har miljöbedömts<br />
utifrån<br />
miljöaspekterna klimat, hälsa,<br />
landskap och resurshushållning. Se tabell<br />
för respektive stråk som visar den<br />
sammanlagda<br />
påverkan av föreslagna<br />
åtgärder i jämförelse med<br />
noll – alterna-<br />
tivet.<br />
Uppföljningen och utvärderingen av de<br />
nationella, regionala och lokala miljömål<br />
utgör underlaget för beskrivning av dagens<br />
miljöförhållanden.<br />
Alternativ<br />
Det finns ett krav i miljöbalken på att i<br />
miljöbedömningar av planer utreda rimliga<br />
alternativ. Ett syfte med att beskriva<br />
alternativ är att det finns en osäkerhet i<br />
hur omvärlden kommer att utvecklas<br />
därmed också<br />
i hur planen faktiskt kommer<br />
att genomföras. Miljökonsekvenser-<br />
na av en plan kan därför vara svåra att<br />
förutse. För en plan som sträcker sig över<br />
en lång tidsperiod blir denna osäkerhet<br />
särskilt stor. Att beskriva olika alternativ<br />
för planens genomförande och konsekvenserna<br />
av de olika alternativen ger en<br />
bättre beredskap att förutse vilka konse-<br />
kvenserna faktiskt blir.<br />
En länstransportplan syftar till att ta fram<br />
prioriteringar för den framtida utvecklingen<br />
av transportinfrastrukturen inom<br />
ett län. Beroende på hur dessa prioriteringar<br />
görs får planen olika effekter och<br />
konsekvenser för miljön. Planen får ock-<br />
så olika konsekvenser beroende på i hur<br />
stor utsträckning de åtgärder som föreslås<br />
i planen genomförs. Detta beror till stor<br />
del av ekonomiska överväganden som<br />
ligger utanför planförfattarnas påverkansmöjlighet.<br />
För att hantera detta finns<br />
i länstransportplanen tre prioriteringsnivåer<br />
redovisade, en prioritering av åtgärder<br />
för 100 % tilldelning av förväntade<br />
medel, en för 25 % mindre än förväntade<br />
medel och en för 25 % mer än förväntade<br />
medel. De tre prioriteringsnivåerna framgår<br />
av länstransportplanen.<br />
I miljöbedömningen har dessa tre prioriteringsnivåer<br />
använts som utgångspunkt<br />
för tre olika utfallsalternativ: Alternativ<br />
31
100 %, Alternativ -25 % och Alternativ<br />
+25 %, som sedan konsekvensbedömts.<br />
Granskning av förslag<br />
Avser både åtgärdsplan och miljökonsekvensbeskrivning.Miljökonsekvensbeskrivningen<br />
granskas i samråd med berörda<br />
myndigheter och allmänheten, vilket<br />
skett samtidigt som remissen för åtgärdsplanen.<br />
Beslut<br />
Avser planens godkännande och offentliggörande,<br />
då även miljökonsekvensbeskrivningen<br />
och synpunkter från samråd<br />
kring denna ska beaktas. Motiv till den<br />
valda utformningen av åtgärdsplanen<br />
(huvudalternativet)<br />
skall anges liksom en<br />
beskrivning av hur integrationen av miljöhänsyn<br />
har gått till.<br />
Uppföljning<br />
Gäller åtgärdsplanens genomförande,<br />
inklusive ytterligare beslutsprocesser och<br />
konkreta åtgärder, och ska fokusera på<br />
väsentliga positiva och negativa verkningar<br />
för hälsa, miljö och<br />
resurshushåll-<br />
ning.<br />
12.2 Studerade alternativ<br />
Som utgångspunkt för konsekvensbeskrivningarna<br />
av respektive alternativ<br />
inklusive<br />
noll-alternativ studeras miljö-<br />
påverkan utifrån<br />
de miljöaspekter som<br />
anses<br />
medföra betydande miljöpåverkan.<br />
Respektive alternativ konsekvensbeskrivs<br />
var och en för sig med avseende på kon-<br />
sekvenser för klimat, landskap och män-<br />
niskors hälsa.<br />
12.3 Miljömål<br />
Att identifiera, beskriva och bedöma den<br />
betydande miljöpåverkan, både positiv<br />
och negativ, som<br />
genomförandet av pla-<br />
nen kan leda till är ett viktigt moment i<br />
miljöbedömningen.<br />
Regeringen har antagit 16 nationella miljömål.<br />
Länsstyrelserna i respektive län<br />
har fått i uppdrag att anpassa miljömålen<br />
till regionala förutsättningar och formule-<br />
ra regionala miljömål. Miljömålen är inte<br />
bindande utan ska ses som riktningsvisare<br />
för vad som avses uppnås med<br />
miljö-<br />
arbetet i samhället och i det här fallet i<br />
<strong>Blekinge</strong> län.<br />
Urvalet av miljömål innefattar miljöarbete<br />
som har koppling till klimat, människors<br />
hälsa samt landskap och för att<br />
bedöma vilka effekter åtgärdsplanen kan<br />
komma att få på miljösituationen i länet.<br />
De miljömål som<br />
bedömts antas påverkas<br />
av genomförandet av länstransportsplanen<br />
listas i tabellen Miljömål (sid. 34 –<br />
35).<br />
I bilaga 2 finns en beskrivning om huruvida<br />
de olika miljömålen påverkas av de<br />
föreslagna åtgärderna i respektive stråk.<br />
12.4 Samlad miljöbedömning<br />
En samlad strategisk miljöbedömning av<br />
alternativens förutsedda miljöpåverkan<br />
görs i tabellen Samlad miljöbedömning<br />
(sid. 36) utifrån de konsekvensbeskrivningar<br />
som utförts för de fyra stråk som<br />
utgör<br />
länsstransportplanen.<br />
12.5 Måluppfyllelse och miljökonsekvenser<br />
Mot bakgrund av effektbedömningen och<br />
utifrån miljöbedömningen för respektive<br />
stråk är den samlade bedömningen<br />
av<br />
länstransportplanen<br />
att huvuddelen av<br />
åt gärderna som föreslås, satsningar på<br />
kollektivtrafik och gång – och cykeltrafik,<br />
kommer att förbättra och<br />
skapa bättre<br />
möjligheter för energisnålare transporter<br />
med minskade utsläpp av kolidioxid och<br />
lägre användning av fossil energi per<br />
capita som följd.<br />
Med vägförbättringsåtgärder kommer<br />
vägarna att bli säkrare och minska risken<br />
32
för olyckor och ombyggnadsåtgärder<br />
kommer att minskar antalet bullerstörda<br />
och förbättra livsmiljön för många invå<br />
nare i regionen. Samtidigt<br />
leder bättre<br />
förutsättningar för gång-, cykel – och<br />
kollektivtrafik till mindre biltrafik som<br />
bedöms generera mindre buller eller åtminstone<br />
lägre ökningstakt jämfört med<br />
situationen idag.<br />
Åtgärder som innebär nybyggnation<br />
kommer att påverka natur, kulturmiljö,<br />
landskapsbild i olika grad och då i synnerhet<br />
natur – och kulturlandskapets utseende,<br />
topografi och samspelet mellan<br />
mark, vatten, bebyggelse<br />
och vegetation.<br />
Sammanfattningsvis bedöms planen<br />
medföra betydande positiv påverkan på<br />
klimat och hälsa och varken positiv eller<br />
negativ påverkan på landskap. När det<br />
gäller resurshushållning bedöms den<br />
överlag varken vara positiv eller negativ<br />
eftersom många av åtgärderna sker längs<br />
befintliga sträckningar.<br />
Indirekta och kumulativa konsekvenser<br />
De tre olika utfallsalternativen:<br />
-25 %, 100 % och +25 % påverkar regionens<br />
möjligheter att uppnå<br />
de utpekade<br />
strategiska och miljömässiga målen för<br />
att främja en hållbar utveckling.<br />
Vid minskade anslag sker inte enbart en<br />
tidsmässig förskjutning av de föreslagna<br />
åtgärderna utan det kommer även att för-<br />
svåra möjligheten att skapa ett hållbart<br />
transportsystem i regionen. Detta kommer<br />
att få följdverkningar inte bara på<br />
miljötillståndet i länet utan även påverka<br />
förutsättningarna för en god tillväxt och<br />
levnadsvillkor för invånarna i regionen.<br />
MKB-process<br />
Arbetet med miljöbedömningen har skett<br />
samtidigt som åtgärdsplaneringen. Fyr-<br />
stegsprincipen har<br />
tillämpats, brister och<br />
funktioner har studerats och analyserats<br />
med syftet att föreslå åtgärder som både<br />
ger samhällsnytta och främjar en hållbar<br />
utveckling.<br />
Synpunkter från länsstyrelsen, trafikverken<br />
och kommunerna i länet har beaktats<br />
under arbetets<br />
gång.<br />
Miljöbedömningen av planen har skett på<br />
en övergripande och strategisk nivå vilket<br />
har medfört att det<br />
varit svårare att<br />
bedöma effekter och konsekvenser av<br />
planen som helhet. <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> anser<br />
dock att stråkanalyserna har utgjort<br />
ett bra underlag för att beskriva påverkan<br />
på klimat, hälsa och landskap i länet.<br />
1<br />
Miljöbalken (SFS 1998:808), 6 kap. 11§<br />
33
Tabell: Miljömål<br />
Miljöområde Miljömål<br />
Delmål för <strong>Blekinge</strong> Konsekvenser Åtgärder<br />
Klimat Begränsad klimatpå- Minskade utsläpp av Vägtrafiken står för en Genom att förbättverkan<br />
koldioxid från fossila stor del andel av för- ra framkomlighet<br />
Halten av växthusgaser i bränslen per capita<br />
atmosfären skall i enlig- 2010 är utsläppet av<br />
brukningen av fossila<br />
bränslen.<br />
och tillgänglighet<br />
med kollektivtrahet<br />
med FN:s ramkonven- koldioxid per capita i<br />
fik bedöms samtion<br />
för klimatförändring- <strong>Blekinge</strong> 3,8 ton per år,<br />
mantaget innebära<br />
ar stabiliseras på en nivå det vill säga en minsk-<br />
positiva konse-<br />
som innebär att männining med 35 procent<br />
kvenser avseende<br />
skans påverkan på klimatsystemet<br />
inte blir<br />
farlig.<br />
från 5,9 ton per år<br />
1995.<br />
utsläpp av växthusgaser.<br />
Frisk luft<br />
Luften skall vara så ren<br />
Halter för kvävediox-<br />
Utsläpp av kvävedioxidMed<br />
energisnålare<br />
id (2010)<br />
från transporter. transporter och<br />
att människors hälsa samt<br />
Halterna<br />
60 mikro-<br />
ombyggnadsåtgär-<br />
djur, växter<br />
och<br />
kultur- gram/m³ som timme-<br />
der förväntas ut-<br />
värden inte skadas. delvärde och 20 mikrogram/m³<br />
som årsmedelvärde<br />
för kvävediox-<br />
id skall i huvudsak<br />
underskridas år 2010.<br />
Timmedelvärdet får<br />
överskridas högst 175<br />
timmar per år.<br />
släppen inne i<br />
tätorter minska.<br />
Bens(a)pyren (2015) Utsläpp i tätorter, i Ett effektivare<br />
Halten 0,3 nanogram/m³<br />
som årsme-<br />
trånga gaturum och<br />
från hamntrafiken.<br />
transportsystem i<br />
tätorter skapar<br />
delvärde för<br />
förutsättningar för<br />
bens(a)pyren skall i<br />
att få ner halterna<br />
huvudsak underskridas<br />
år 2015.<br />
vid ökade trafikflöden.<br />
Partiklar (2010) Partiklar uppstår vid Ett mer effektivt<br />
Partiklar mindre än förbränning<br />
och vid transportsystem,<br />
10 mikrometer slitage<br />
från vägbanan. satsningar på kol-<br />
(PM10)Halterna 35<br />
mikrogram/m³ som<br />
Viktiga källor är bil –<br />
och båttrafik.<br />
lektivtrafik ger<br />
alternativa färd-<br />
dygnsmedelvärde och<br />
sätt. Nya material<br />
20 mikrogram/m³ som<br />
i däck och vägytor<br />
årsmedelvärde för<br />
ger en effekt för<br />
partiklar (PM10) skall<br />
underskridas år 2010.<br />
Dygnsmedelvärdet får<br />
överskridas högst 37<br />
dygn per år.<br />
att minska partikelspridning.<br />
34
Miljöområde Miljömål Delmål för <strong>Blekinge</strong><br />
Konsekvenser Åtgärder<br />
Bara naturlig försurning<br />
De försurande effekterna av<br />
Minskning av Utsläpp från vägtrafik Minskning i form<br />
utsläpp av kväve-<br />
och sjöfart av katalytisk<br />
avgas-<br />
nedfall och markanvändnings- oxider till luft<br />
rening på bilar<br />
och<br />
kall underskrida gränsen för<br />
(2010)<br />
färjor. Trenden<br />
vad mark och vatten tål. Ned- År 2010 har ut-<br />
dämpas av att trafifallet<br />
av försurande ämnen släppen av kväveken<br />
ökar. Minska<br />
skall heller inte öka korrooxider i länet<br />
utsläpp genom<br />
sionshastigheten i tekniska minskat till 3 000<br />
effektivare trans-<br />
material eller kulturföremål ton kväveoxider/år<br />
portsystem<br />
och byggnader.<br />
eller mindre (exklusive<br />
sjöfarten).<br />
- övergång från väg<br />
till järnväg.<br />
Hälsa God bebyggd miljö Buller från trafik Transportinfrastruktur Minskade trafikflö-<br />
Städer, tätorter och annan (2010)<br />
(väg- tåg-, flygtrafik den i tätorter, mins-<br />
bebyggd miljö skallutgöra en Antalet människor och sjöfart är betydande kade barriäreffekter,<br />
god och hälsosam livsmiljö som utsätts för bullerkällor i samhället. ökad trafiksäkerhet<br />
samt medverka till en god trafikbullerstör- Främst berörs boende för samtliga trafi-<br />
regional och global miljö. ningaröverstigan- utmed hårt trafikerade kanter bidrar till<br />
Natur och kulturvärden skall<br />
tas till vara och utvecklas.<br />
de de riktvärden vägar samt boende i<br />
som riksdagen tätorter.<br />
ställt sig bakom för<br />
buller i bostäder<br />
skall ha minskat<br />
med 5 procent till<br />
år 2010 jämfört<br />
med år 1998.<br />
minskat buller och<br />
ökar tillgängligheten.<br />
Landskap Ett rikt odlingslandskap Bevarande och Ny infrastruktur kan Minska fragmenti-<br />
Odlingslandskapets och jord- nyskapande av påverka mängden odsering genom att<br />
bruksmarkens värde för biolo- småbiotoper i lingsmark genom direk- bygga längs med<br />
gisk produktion och livsme- odlingslandskapet<br />
ta intrång och skapa en<br />
befintliga vägdelsproduktion<br />
skall skyddas Mängden småbio-<br />
fragmentisering av sträckningar.<br />
samtidigt som den biologiska toper i odlings- landskapet.<br />
mångfalden och kulturmiljövärdena<br />
bevaras<br />
och stärks.<br />
landskapet skall<br />
bevaras till minst<br />
2001 års omfattning<br />
i hela länet.<br />
Ett rikt växt och djurliv Hejdad förlust av Ny transportinfrastruk- Anpassade passager<br />
Den biologiska mångfalden biologisk mångtur kan påverka andelen och vägutformning-<br />
skall bevaras och nyttjas på ett fald (2010)<br />
hållbart sätt, för nuvarande Senast år 2010<br />
hotade arter genom<br />
intrång eller barriäref-<br />
ar som möjliggör<br />
spridningsvägar.<br />
och framtida generationer. skall förlusten av fekter i nyckelbiotoper<br />
Arternas livsmiljöer och eko- biologisk mångfald och påverka den biolosystemen<br />
samt deras funktio- inom Sverige vara giska mångfalden nega-<br />
ner och processer skall värnas. hejdad. tivt.<br />
Arter skall kunna fortleva i<br />
långsiktigt livskraftiga bestånd<br />
med tillräcklig genetisk variation.<br />
Människor skall ha tillgång<br />
till en god natur- och<br />
kulturmiljö med rik biologisk<br />
mångfald, som grund för hälsa,<br />
livskvalitet och välfärd.<br />
Sammanfattning<br />
av den sammanlagda påverkan av föreslagna åtgärder jämfört med ”Noll‐<br />
alternativet” som är en framskrivning av dagens situation.<br />
35
Tabell: Samlad miljöbedömning<br />
Miljöområde Miljöaspekt Noll‐ Alternativ Alternativ ‐ Alternativ +<br />
alternativ 100 % 25 % 25 %<br />
Klimat<br />
Energianvändning ‐ + ‐ +<br />
Utsläpp av kli‐<br />
matgaser<br />
‐‐ + ‐ ++<br />
Hälsa<br />
Buller ‐‐ + ‐ +<br />
Risk och säkerhet ‐‐ + ‐ ++<br />
Landskap Naturmiljö + 0 0 0<br />
Kulturmiljö + 0 0 0<br />
Landskapsbild 0 ‐ 0 ‐<br />
Resurshushållning + 0 0 0<br />
+ + = Betydande positiv ‐ = Negativ<br />
+ = Positiv ‐‐ = Betydande negativ påverkan<br />
0 = sammantaget varken positiv eller negativ<br />
36
13 Uppföljning<br />
Uppföljningen<br />
ska belysa och redovisa<br />
hur åtgärderna i länstransportplanen<br />
stä-<br />
mmer överens med förslaget<br />
till nya<br />
transportpolitiska mål, <strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong>s<br />
regionala utvecklingsprogram (RUPEN),<br />
Tillväxt <strong>Blekinge</strong> (RTP) och av <strong>Region</strong><br />
<strong>Blekinge</strong> antagen klimatrapport.<br />
Uppföljningen ska med utgångspunkt i<br />
ovanstående ge svar på hur följande<br />
fak-<br />
torer<br />
påverkats:<br />
• Tillgänglighet<br />
• Säkerhet, miljö och hälsa<br />
• Samhällsnytta<br />
• Klimateffektivare<br />
resor och transporter<br />
• Trafiksäkerhet<br />
• Transportslagsövergripande effekter<br />
En redovisning ska årligen lämnas till<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> av Vägverket/Banverket<br />
och<br />
trafikhuvudmannen <strong>Blekinge</strong>trafiken<br />
som beskriver:<br />
• Åtgärder som ökat tillgängligheten<br />
i transportsystemet<br />
inom <strong>Blekinge</strong><br />
och över länsgränserna.<br />
• Åtgärder som underlättat pendling.<br />
• Åtgärder som ökat valet av trans-<br />
portslag som är långsiktigt hållbart.<br />
• Åtgärder som ökat attraktiviteten i<br />
att resa kollektivt.<br />
• Åtgärder som ökat tillgängligheten<br />
för cyklister.<br />
• Åtgärder som minskat<br />
res- och<br />
transporttid.<br />
• Åtgärder som säkerställer<br />
hög tillgänglighet<br />
och trafiksäkerhet i<br />
värnade stråk,<br />
ny- och ombygg-<br />
nader av vägar och järnvägar och<br />
terminaler för omlastning av gods.<br />
• Åtgärder som skapat tätortsanpas-<br />
sade attraktiva, säkra väg- och gatumiljöer<br />
genom miljöprioritering<br />
och minskat buller.<br />
14 Bilagor<br />
Bilaga 1 Ekonomisk sammanställning<br />
Bilaga 2 Stråkanalyser<br />
Bilaga 3-5 Större objekt i länspla-<br />
nen<br />
Bilaga 6 - 8 Objektbeskrivningar<br />
E22<br />
Bilaga 9 Objektbeskrivning Sydostlänken<br />
och fyra inlagor som<br />
stöder<br />
projektet<br />
Bilaga 10 Kommunernas priorite-<br />
ringar<br />
37
BILAGA 1<br />
Ekonomisk sammanställning
Förslag till länsplan 2010-2021<br />
<strong>Blekinge</strong> län<br />
Alternativ 100 % förslagsram<br />
Total Tidigare 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016- 2019- Summa Senare Kommentar<br />
kostnad 2018 2021 2010-21<br />
Större investeringar 477,2 6 25,2 30 26 30 26 60 62 265,2 212 54%<br />
Väg 28 Uddabygd - Nävragöl 82 26 30 26 82<br />
Väg 27 Möllenäs - Djuramåla 334 60 62 122 212<br />
Mötesspår öster Karlshamn 61,2 6 25,2 30 61,2<br />
Mindre väginvesteringar 150,8 24,8 11,9 4,1 11,1 4,1 9,1 43,3 42,4 150,8 31%<br />
Pågående projekt 13,8<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder 36<br />
Tillgänglighetsåtgärder 58<br />
GC-vägar 43<br />
Mindre medfinansieringsobjekt 71 4 4 7 4 7 6 20 19 71 15%<br />
Kollektivtrafik, inkl flyg,sjöfart 50 % 33<br />
Miljö- och ts-åtgärder 50 % 33<br />
Enskilda vägar 5<br />
Summa 699 34,8 41,1 41,1 41,1 41,1 41,1 123,3 123,4 487 212 100%<br />
Förslagsram 34,8 41,1 41,1 41,1 41,1 41,1 123,3 123,4 487<br />
2009-09-10
Förslag till länsplan 2010-2021<br />
<strong>Blekinge</strong> län<br />
Alternativ förslagsram plus 25 %<br />
Total Tidigare 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016- 2019- Summa Senare Kommentar Avvikelse 0-alt<br />
kostnad 2018 2021 2010-21 Mkr %<br />
Större investeringar 477,2 6 25,2 30 41 41 10 90 90 333,2 144 55%<br />
Väg 28 Uddabygd - Nävragöl 82 41 41 82<br />
Väg 27 Möllenäs - Djuramåla 334 10 90 90 190 144 68 56<br />
Mötesspår öster Karlshamn 61,2 6 25,2 30 61,2<br />
Mindre väginvesteringar 204,8 24,8 18,9 15,1 5,1 4,1 36,1 48,8 51,9 204,8 34% 54 44<br />
Pågående projekt 13,8<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder 48<br />
Tillgänglighetsåtgärder 81<br />
GC-vägar 62<br />
Mindre medfinansieringsobjekt 71 4 8 7 6 7 6 18 15 71 12% 0<br />
Kollektivtrafik, inkl flyg,sjöfart 50 % 33<br />
Miljö- och ts-åtgärder 50 % 33<br />
Enskilda vägar 5<br />
Summa 753 34,8 52,1 52,1 52,1 52,1 52,1 156,8 156,9 609 144 100% 122 100<br />
Förslagsram plus 25 % 34,8 52,1 52,1 52,1 52,1 52,1 156,8 156,9 609<br />
2009-09-10<br />
63,333
Förslag till länsplan 2010-2021<br />
<strong>Blekinge</strong> län<br />
Alternativ förslagsram minus 25 %<br />
Total Tidigare 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016- 2019- Summa Senare Kommentar Avvikelse 0-alt<br />
kostnad 2018 2021 2010-21 Mkr %<br />
Större investeringar 477,2 6 20 20 15,2 19 20 43 30 173,2 304 47%<br />
Väg 28 Uddabygd - Nävragöl 82 19 20 43 82<br />
Väg 27 Möllenäs - Djuramåla 334 30 30 304 92 75<br />
Mötesspår öster Karlshamn 61,2 6 20 20 15,2 61,2<br />
Mindre väginvesteringar 126,8 24,8 6 4 10,8 4 5 29,1 43,1 126,8 35% 24 16<br />
Pågående projekt 13,8<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder 29<br />
Tillgänglighetsåtgärder 50<br />
GC-vägar 34<br />
Mindre medfinansieringsobjekt 65 4 4 6 4 7 5 18 17 65 18% 6 9<br />
Kollektivtrafik, inkl flyg,sjöfart 50 % 30<br />
Miljö- och ts-åtgärder 50 % 30<br />
Enskilda vägar 5<br />
Summa 669 34,8 30 30 30 30 30 90,1 90,1 365 608 100% 122 100<br />
Förslagsram minus 25 % 34,8 30 30 30 30 30 90,1 90,1 365<br />
2009-09-10
BILAGA 2<br />
Fyra funktionella transportstråk genom<br />
<strong>Blekinge</strong><br />
I systemanalysen för östra Götaland beskrevs funktionella samband samt områden som är<br />
viktiga för den regionala utvecklingen. I huvudsak handlar det om tillgänglighet och stråk till<br />
de viktigaste kunskaps- och tillväxtnoderna, stråk mellan de viktigaste godstransportnoderna<br />
samt stråk till de viktigaste turistområdena.<br />
Totalt beskrevs 12 stråk i systemanalysen, fyra av dessa stråk, nr 2, 4, nr 5 och nr 9 går genom<br />
<strong>Blekinge</strong>.
Stråk 2 1<br />
Stråk 2<br />
Väg E22 och <strong>Blekinge</strong> Kustbanan<br />
Stockholm - Kalmar- <strong>Blekinge</strong>- Kristianstad- Öresund<br />
Stråket utgörs i hela sin sträckning genom länet av väg E 22. Väg E22 ingår i det europeiska<br />
vägtransportnätverket TEN-T. Stråket innefattar även järnvägen <strong>Blekinge</strong> Kustbana från<br />
Karlskrona till Kristianstad.<br />
Flera större hamnar finns längs stråket varav några har internationell färjetrafik. Hamnarna i<br />
Karlskrona och Karlshamn är s.k. TEN-hamnar och är utpekade som en av landets strategiska<br />
hamnregioner med särskild betydelse för Sveriges transnationella godstransporter. I stråket<br />
finns också Ronneby flygplats, en av Sveriges 10 nationella flygplatser.<br />
NATIONELLA MÅL REGIONALA MÅL LOKALA MÅL<br />
Transportpolitiska mål<br />
Det övergripande målet för<br />
transportpolitiken är att<br />
säkerställa en samhällsekonomiskt<br />
effektiv och<br />
långsiktigt hållbar transportförsörjning<br />
för medborgarna<br />
och näringslivet i hela landet.<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
Utveckla intelligenta<br />
transportlösningar som<br />
förbättrar tillgängligheten<br />
och ökar förutsättningar för<br />
regionförstoring<br />
Öresundsregionen och<br />
1 <strong>Region</strong>ala miljömål för <strong>Blekinge</strong>, Länsstyrelsen <strong>Blekinge</strong> län<br />
Samverkan<br />
Utveckla samverkan mellan<br />
olika transportslag för att ge<br />
bättre pendlingsmöjligheter.<br />
Restidsförkortning<br />
Restiden på <strong>Blekinge</strong><br />
kustbana och E22 inom länet
Stråk 2 2<br />
Det övergripande målet<br />
förtydligas genom två<br />
jämbördiga mål, ett<br />
funktionsmål – Tillgänglighet<br />
samt ett hänsynsmål –<br />
Säkerhet, Miljö och Hälsa.<br />
TEN-T<br />
Det transeuropeiska<br />
Transportnätet (TEN-T)<br />
spelar en viktig roll för att<br />
stimulera tillväxt och<br />
effektiva transporter. E22<br />
ingår i det trafikslagsövergripande<br />
transportnätet.<br />
södra Östersjöregionen<br />
Uppnå en ökad integration<br />
genom förbättrad<br />
infrastruktur och förbättrade<br />
kommunikationer.<br />
Hamnarnas roll<br />
Utveckla hamnarna längs<br />
stråket till internationella<br />
terminaler för effektiv och<br />
miljövänlig hantering av<br />
transportslagsövergripande<br />
transporter.<br />
Flygplatsens roll<br />
Vara en del i ett nationellt<br />
basutbud för att säkerställa<br />
ett effektivt och långsiktigt<br />
hållbart flygtransportsystem<br />
som garanterar en<br />
interregional tillgänglighet.<br />
Goda förbindelser<br />
Goda förbindelser genom<br />
<strong>Blekinge</strong> för såväl transporter<br />
av gods som<br />
resenärer.<br />
Goda, snabba och säkra<br />
förbindelser med<br />
angränsande regioner, dess<br />
marknader och<br />
universitet/högskolor.<br />
Väl fungerande infrastruktur<br />
och kommunikationer för att<br />
nå viktiga turistmål.<br />
Samhällsplanering<br />
Senast år 2010 skall fysisk<br />
planering och samhällsbyggande<br />
grundas på<br />
program och strategier för<br />
hur ett varierat utbud av<br />
bostäder, arbetsplatser,<br />
service och kultur kan<br />
åstadkommas så att<br />
transportbehovet minskar och<br />
förutsättningarna för miljöanpassade<br />
och resurssnåla<br />
transporter förbättras.<br />
ska minska.<br />
Turtäthet på <strong>Blekinge</strong><br />
kustbana<br />
Ambitionen är att dagens<br />
timmestrafik på <strong>Blekinge</strong><br />
kustbana (BKB) ska behållas<br />
och på sikt förtätas.<br />
Energisnåla transportmedel<br />
Den största delen av personresorna<br />
ska göras med miljövänliga<br />
och energisnåla<br />
transportmedel som<br />
kollektiva färdmedel eller<br />
med cykel.<br />
Spårburen godstransport<br />
Verka för att industrins<br />
möjligheter att transportera<br />
gods på järnväg utvecklas<br />
och att underlaget för<br />
järnvägsgods stärks.<br />
Med hänsyn till dagens<br />
begränsade kapacitet på BKB<br />
måste åtgärder samtidigt<br />
vidtas som ökar kapaciteten.<br />
Trafiksäkerhet<br />
Ökad trafiksäkerhet på väg<br />
E22. Hela sträckan genom<br />
länet skall vara mötesfri<br />
fyrfältsväg
Stråk 2 3<br />
Miljö/ gröna transporter<br />
År 2010 stabiliseras<br />
utsläppen av koldioxid från<br />
vägtrafik (exklusive transittrafik)<br />
på 1995 års nivå. 1<br />
Utveckla gröna transport-<br />
korridorer och system enligt<br />
EU:s senaste transport-<br />
policy.<br />
FUNKTION<br />
E22 är en viktig förbindelse för sydöstra Sverige dels med Malmö/Öresundsregionen, dels<br />
med Stockholm/Mälardalen (via E4). Vägen är också viktig för de växande kontakterna<br />
österut över Östersjön. Stråket har viktiga funktioner på nationell, mellanregional, regional<br />
och lokal nivå. E22 har en starkt sammanhållande funktion för utvecklingen längs hela kusten.<br />
Stråket har stor betydelse för arbetspendling och därmed för kompetensförsörjning för kustkommunernas<br />
näringsliv. E22 är en av landets mest trafikbelastade stamvägar. Dess betydelse<br />
har ökat och kommer att öka i takt med den ökande trafiken till och från Polen och Baltikum.<br />
I nära anslutning till stråket ligger länets tre viktiga hamnar, vilka är av stor betydelse för<br />
regionens utveckling. Som en konsekvens av den senaste tidens utveckling har<br />
Hamnutredningen föreslagit att Karlshamn tillsammans med samverkanshamnen Karlskrona<br />
ska utgöra en av Sveriges strategiska hamnar. Denna samverkande hamn utgör idag Sveriges<br />
tredje största hamn.<br />
Örseundstågstrafiken som trafikerar <strong>Blekinge</strong> Kustbana och vidare Kristianstad-Malmö-<br />
Köpenhamn-Helsingör är mycket viktig för personresor såväl inom <strong>Blekinge</strong> som för resor på<br />
hela sträckan Karlskrona – Malmö/Köpenhamn. Efterhand som järnvägstrafiken utvecklats<br />
har kraftiga resandeökningar skett. På sträckan Karlshamn- Malmö via Hässleholm<br />
förekommer även godstrafik i ökande omfattning till hamnen och industrierna i Karlshamn.<br />
BRISTER<br />
Bristerna i <strong>Blekinge</strong>s infrastruktur är väl kända vad gäller väg- och järnvägsförbindelser samt<br />
internationella flygförbindelser till och från <strong>Blekinge</strong>. Brister i infrastrukturen utgör i dag den<br />
främsta flaskhalsen för ökad tillgänglighet, både vad gäller person- och godstransporter.<br />
Följande brister för stråket genom <strong>Blekinge</strong> kan identifieras kopplat mot ovan<br />
beskrivna mål och funktioner:<br />
• Längs E22 finns sträckor med brister i såväl trafiksäkerhet som tillgänglighet och där<br />
hastigheterna därför är betydligt lägre än målstandard, dvs 110 km/tim. Inom länet<br />
finns det endast två mindre vägsträckningar längs väg E22 som har en tillåten<br />
hastighet 110 km/tim och mötesfri väg. I <strong>Blekinge</strong> är vägförbättringar väsentliga på<br />
E22 på sträckorna Sölve-Stensnäs (ingår i regionens närtidssatsning), Lösen-Jämjö<br />
samt Björketorp-Nättraby för ökad säkerhet och förkortning av restiden.<br />
• På flera vägsträckor längs E22:an finns inga tydliga alternativa vägval för<br />
utryckningsfordon samt övrig trafik vid inträffande av t.ex. olycka, vilket utgör en stor
Stråk 2 4<br />
säkerhetsrisk.<br />
• <strong>Blekinge</strong> kustbana är nyligen elektrifierad och genomgick i början av 90-talet en<br />
omfattande spårupprustning. Fortfarande är dock geometriskt stora delar av mycket<br />
dålig standard och hastigheterna på banan låga i förhållande till en modern järnväg.<br />
Det saknas mötesmöjligheter vilket gör att turtätheten begränsas och de<br />
mötesmöjligheter som finns är av otillräcklig längd för att möjliggöra möten av långa<br />
godståg.<br />
• På lång sikt är önskemålet en restid på 2 timmar till Öresundsregionen från Karlskrona<br />
och på kort sikt är en ny mötesstation mellan Karlshamn och Bräkne-Hoby angelägen.<br />
Med förbättrade kommunikationer från Skåne till hamnarna i <strong>Blekinge</strong> anses<br />
näringslivet i både Skåne och <strong>Blekinge</strong> också få bättre utvecklingsmöjligheter mot den<br />
snabbt växande marknaden i Östeuropa.<br />
• Tågresandet växer i snabb takt. För att klara resandet kan man i vissa tidslägen behöva<br />
köra dubbelkopplade tåg. Det här kräver att man förlänger plattformarna på i princip<br />
samtliga stationer på <strong>Blekinge</strong> Kustbana.<br />
• För att öka kontakten och minska restiden ordentligt mot Öresundsregionen bör den så<br />
kallade diagonalen i Skåne, en ny bansträckning mellan Kristianstad och Hörby<br />
förverkligas.<br />
• Den relativt sett låga andelen godstrafik på järnväg måste öka för att<br />
järnvägstransporterna ska kunna bli effektivare och miljövänligare. Tillgängligheten<br />
för godstransporter på järnväg måste förbättras dvs. godstransporter måste få möjlighet<br />
att köra på attraktiva tider.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Attitydpåverkan<br />
Påverka företag för<br />
att få de anställda att<br />
i större utsträckning<br />
välja kollektivtrafik<br />
eller cykel för<br />
arbetsresor.<br />
Påverka valet av<br />
transportsätt för<br />
gods.<br />
EU-samarbete<br />
Genom olika former<br />
av utvecklingsarbete<br />
erbjuda intelligenta<br />
transportlösningar<br />
(ITS) som medverkar<br />
till att skapa<br />
långsiktigt hållbara<br />
STRATEGI ENLIGT FYRSTEGSPRINCIPEN<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt väg-/järnvägsnät.<br />
Ombytespunkter<br />
Identifiera och<br />
gestalta ombytespunkter<br />
för kollektivtrafiken<br />
och mellan<br />
olika trafikslag, ex<br />
cykel eller egen bil<br />
till kollektivtrafik.<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken<br />
Utveckla tågförbindelserna<br />
på<br />
befintlig bana mellan<br />
Karlskrona-<br />
Kristianstad.<br />
Utveckla kollektivtrafiken<br />
längs stråket<br />
vad gäller busstrafik.<br />
Steg 3: Begränsade<br />
väg- och banförbättringsåtgärder.<br />
Pendel- och<br />
samåknings-<br />
parkering<br />
Bygga fler pendeloch<br />
samåknings<br />
parkeringar vid<br />
ombytesstationer till<br />
kollektivtrafiken samt<br />
utmed E22:an.<br />
Gång- och cykelväg<br />
Anläggning av gång-<br />
och cykelbanor som<br />
på ett trafiksäkert<br />
sätt ansluter till<br />
hållplatser,<br />
terminaler och<br />
arbetsplatser.<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Mötesfri väg<br />
Om- eller nybyggnad<br />
på delar av väg E22<br />
så att 110 km/h och<br />
mötesfri väg blir<br />
standard genom hela<br />
länet.<br />
Framtidens järnväg<br />
Upprustning av<br />
<strong>Blekinge</strong> kustbana<br />
genom fler mötesstationer,plattformsförlängningar<br />
och<br />
kurvrätningar.<br />
Eventuell ny järnvägssträckning,<br />
Ronneby-Märserum.
Stråk 2 5<br />
transporter.<br />
Ortsanalys<br />
Ta fram orts- och<br />
stadsanalyser som<br />
utgör stöd för en<br />
hållbar utveckling av<br />
länets tätorter.<br />
Policy<br />
Framtagande av<br />
transportpolicys,<br />
tillämpning och<br />
styrdokument.<br />
Kundservice<br />
Transportsystemets<br />
utformning, funktion<br />
och användning ska<br />
medverka till att ge<br />
alla en grundläggandetillgänglighet<br />
med god kvalitet<br />
och användbarhet.<br />
Samhällsplanering<br />
Möjliggör en förbättrad<br />
samordning<br />
av planeringsprocesser<br />
för transportinfrastrukturen<br />
och övrig fysisk<br />
samhällsplanering<br />
på lokal och regional<br />
nivå.<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering så att<br />
det blir lättare att<br />
använda kollektivtrafik<br />
t.ex. vid<br />
lokalisering av nya<br />
verksamheter, handel<br />
och bostäder.<br />
Tillgänglighetsanpassning<br />
Transportsystemet<br />
utformas så att det är<br />
tillgängligt för<br />
personer med<br />
funktionsnedsättning.<br />
Transportsystemet<br />
utformas så att barns<br />
möjligheter att själva<br />
säkert använda och<br />
vistas i trafikmiljöer<br />
ökar.<br />
Förutsättningarna<br />
för att välja<br />
kollektivtrafik, gång<br />
och cykel förbättras.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utveckling av nya<br />
transporttjänster och<br />
service genom<br />
utökad användning<br />
av ITS.<br />
2 Kommunal järnväg till industriområdet på Verkö<br />
3 Kust till Kustbanan<br />
Trafiksäkerhet<br />
Trafiksäkerhetsförbättringar<br />
av<br />
korsningar,<br />
anslutningar och<br />
sidoområden.<br />
Vägstandard<br />
Högre vägstandard på<br />
E22:an för att ge<br />
ökad transportkvalitet<br />
på hela sträckan.<br />
Omlastningsterminaler<br />
Fortsatt utveckling<br />
av omlastningsterminaler<br />
för gods i<br />
anslutning till<br />
hamnar.<br />
Attraktiv järnväg<br />
Restiden på järnväg<br />
måste minska för att<br />
förbättra pendlingsmöjligheterna.<br />
Tillgängligheten till<br />
attraktiva tåglägen<br />
måste förbättras för<br />
godstransporter på<br />
järnväg.<br />
Resecentrum<br />
Höja kvalitén på<br />
bytespunkter mellan<br />
buss/bil till tåg vid<br />
befintliga järnvägsstationer<br />
i länet.<br />
Utveckla och koppla<br />
samman Kust till<br />
kustbanan med<br />
<strong>Blekinge</strong> kustbanan.<br />
Ny tågstation vid<br />
Gullberna.<br />
Anslutning hamnar<br />
Anslutningarna till de<br />
strategiska hamnarna<br />
måste förbättras i<br />
synnerhet beträffande<br />
järnvägarna.<br />
Industrispåren till<br />
hamnarna behöver<br />
elektrifieras.<br />
I Karlshamn planeras<br />
för att anlägga en ny<br />
godsbangård och<br />
kombiterminal i<br />
anslutning till hamnen<br />
i Stilleryd. All<br />
godshantering flyttas<br />
från Karlshamns C.<br />
Den kommunala<br />
Verköbanan 2 ansluter<br />
i Gullberna till<br />
<strong>Blekinge</strong> kustbana<br />
(BKB) och Kust till<br />
kustbanan (KTK).<br />
Direktanslutning till<br />
Verköbanan från BKB<br />
och KTK 3 är<br />
angelägen liksom en<br />
planskildhet mellan<br />
Österleden och<br />
Verköbanan.<br />
Ombyggnaden kräver<br />
nya spår samt<br />
anläggning av ny<br />
hållplats.
Stråk 2 6<br />
Nytt läge för en godsterminal/godsbangård<br />
i Karlskrona<br />
som ersättning för<br />
godsbangården vid<br />
Karlskrona C. Tänkbara<br />
alternativ är<br />
Torskors eller Verkö.<br />
För Verkö gäller att<br />
en rejäl upprustning<br />
av järnvägen görs<br />
liksom planskildhet<br />
mellan Österleden<br />
och järnvägen.<br />
Ny anslutningsväg till<br />
handelshamnen i<br />
Sölvesborg.<br />
FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER PERIODEN 2010-2021 I BLEKINGE LÄN<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Attitydpåverkan<br />
Attitydförändringsprojekt<br />
i länets alla<br />
kommuner för att få<br />
anställda i företag<br />
och i offentlig<br />
förvaltning att i<br />
högre utsträckning<br />
cykla eller åka<br />
kollektivt till arbetet.<br />
Genom avgiftssystem<br />
stimulera till överflyttning<br />
av gods från<br />
väg till järnväg<br />
(förutsätter<br />
riksdagsbeslut).<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering<br />
(kommunernas<br />
översiktsplan och<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt väg-/järnvägsnät.<br />
Ombytespunkter<br />
Förbättra befintliga<br />
ombytespunkter<br />
mellan olika trafikslag.<br />
Bygga väderskydd<br />
för de väntande och<br />
väderskyddade cykelställ<br />
vid ombytespunkter<br />
till kollektivtrafiken.<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken<br />
Förbättringsarbete<br />
vad gäller turtäthet,<br />
synkronisering och<br />
möjlighet att byta<br />
trafikslag utan längre<br />
väntetider.<br />
Samverkan<br />
Utveckla möjligheten<br />
Steg 3: Begränsade<br />
väg- och banförbättringsåtgärder.<br />
Pendelparkering<br />
Bygga pendelparkeringar<br />
vid<br />
ombytestationer till<br />
kollektivtrafiken<br />
utmed bl.a. E 22:an.<br />
Utöka antalet<br />
parkeringsplatser vid<br />
tågstationerna.<br />
Gång- och cykelväg<br />
▪ Utbyggnad av<br />
turistcykelväg<br />
Simrishamn- Alvesta,<br />
delen Mörrum-<br />
Sölvesborg.<br />
Gång- och<br />
cykelvägar:<br />
▪Leråkra- Ronneby<br />
▪Torstäva- Jämjö<br />
▪Karlshamn -<br />
Hällaryd<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Mötesstation<br />
Bygga mötestation<br />
mellan Karlshamn<br />
och Bräkne-Hoby på<br />
<strong>Blekinge</strong> Kustbana.<br />
Utbyggnad väg E22<br />
Nyanläggning<br />
delarna:<br />
▪Sölve - Stensnäs<br />
▪Lösen - Jämjö<br />
▪Björketorp -<br />
Nättraby<br />
Mittseparering utförs<br />
på E22 på sträckor<br />
där det saknas och är<br />
möjligt.<br />
Ny godsbangård och<br />
kombiterminal i<br />
Karlshamn
Stråk 2 7<br />
detaljplaner)<br />
Kollektivtrafiklösningar<br />
behandlas i<br />
samtliga planer som<br />
innebär etablering av<br />
ny bebyggelse och<br />
verksamheter.<br />
EU-samarbete<br />
Genom att aktivt<br />
deltaga i internationellatransportnätverk<br />
och EUprojekt<br />
arbeta för<br />
konkreta åtgärder<br />
som ökar tillgängligheten<br />
till <strong>Blekinge</strong> för<br />
såväl gods till och<br />
från hamnarna som<br />
för kollektivtrafikresenärer.<br />
Kundservice<br />
<strong>Blekinge</strong>trafiken<br />
verkar fortsatt för<br />
marknadsföring av<br />
kollektivtrafikutbudet.<br />
Speciellt görs insatser<br />
för att underlätta<br />
biljettköp och påverka<br />
tidtabeller som inte är<br />
samordnade mellan<br />
berörda tågoperatörer.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Ökat<br />
kollektivtrafikresande<br />
Fler som åker<br />
kollektivt eller cyklar<br />
till arbetet.<br />
att ta med cykel på<br />
tåg och buss för att<br />
göra kollektivtrafiken<br />
mer attraktiv sett dels<br />
ur ett miljövänligt<br />
perspektiv, dels ur<br />
bekvämlighetssynpunkt.<br />
Anpassa färjornas<br />
ankomsttider med<br />
trafiktopparna på det<br />
regionala och lokala<br />
vägnätet.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utvecklad IT service<br />
längs stråket för att<br />
öka säkerhet och<br />
förbättra effektiviteten,<br />
exempelvis:<br />
- Olika typer av ITstöd<br />
ex. elektroniska<br />
skyltar som informerar<br />
om tågförseningar,<br />
bilköer och<br />
avstängningar,<br />
variabla hastighetsgränser<br />
och smarta<br />
trafiksignaler.<br />
- Användning av<br />
GPS.<br />
▪Karlshamn –<br />
Vekerum<br />
Trafiksäkerhet<br />
Vägförbättringsåtgärder<br />
på trafikplats<br />
Ronneby väst,<br />
påfart österut, för att<br />
öka trafiksäkerheten.<br />
Anslutning hamnar,<br />
väg<br />
Ny avfart för trafik<br />
västerifrån på E22<br />
vid ”Angöringen”i<br />
Karlskrona är mycket<br />
angelägen, speciellt<br />
för den tunga<br />
trafiken.<br />
Resecentrum<br />
Höja kvalitén på<br />
bytespunkter mellan<br />
buss/bil till tåg vid<br />
befintliga järnvägsstationer<br />
i länet.<br />
Angöringsplats<br />
Säkra uppställningsplatser<br />
för lastbilar<br />
vid strategiska<br />
punkter i anslutning<br />
till E22 i Karlshamn<br />
och Karlskrona.<br />
FÖRVÄNTADE EFFEKTER<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt vägnät.<br />
Enkelt att resa<br />
Enklare att åka<br />
kollektivt och att byta<br />
mellan olika trafikslag,<br />
ex från cykel<br />
eller bil till buss.<br />
Steg 3: Begränsade<br />
vägförbättringsåtgär-<br />
der.<br />
Ökad trafiksäkerhet<br />
De planerade<br />
åtgärderna mittseparering,sidoområdesåtgärder<br />
och<br />
korsningsåtgärder<br />
Utbyggnad av ny<br />
godsbangård och<br />
kombiterminal i<br />
anslutning till<br />
hamnen i Karlshamn<br />
planeras ske under<br />
2010 – 2013.<br />
Projektet ingår i<br />
programmet<br />
Motorways of the Sea<br />
och medfinansiering<br />
har beviljats av EU.<br />
Statlig<br />
medfinansiering<br />
förutsätts. Samtidigt<br />
med utbyggnaden<br />
elektrifieras spåren<br />
till hamnen. När<br />
utbyggnaden är klar<br />
kan all godshantering<br />
flyttas från<br />
Karlshamns C till<br />
den nya bangården.<br />
Ny tågstation<br />
Ny tågstation vid<br />
Gullberna.<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Kortare restid<br />
Minskad restid med<br />
tåg mot Öresundsregionen<br />
genom<br />
byggande av ny<br />
mötesstation på
Stråk 2 8<br />
Om de korta<br />
bilresorna inom<br />
tätorterna byts ut mot<br />
buss, cykel eller<br />
promenad skulle det<br />
ge positiva effekter.<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
Stärka näringslivets<br />
internationella<br />
konkurrenskraft och<br />
underlätta hållbar<br />
regionförstoring<br />
Ökad turism<br />
.<br />
Ökad standard och<br />
tillgänglighet.<br />
Resor och<br />
transporter som ökar<br />
tillgängligheten blir<br />
klimatsmartare och<br />
säkrare.<br />
Ökat cyklande<br />
Bättre tillgänglighet<br />
och trafiksäkerhet för<br />
oskyddade<br />
trafikanter.<br />
ger stor effekt på<br />
trafiksäkerheten.<br />
Säkrare och tryggare<br />
trafikmiljö för barnen<br />
genom utbyggda och<br />
förbättrade<br />
cykelvägar och mer<br />
trafiksäker trafikmiljö<br />
Ökad tillväxt<br />
Utvecklingen av<br />
hamnarna i <strong>Blekinge</strong><br />
utgör en resurs för<br />
tillväxten i<br />
Östersjöområdet.<br />
Miljö<br />
Den växande trafikvolymen<br />
(vid<br />
förbättrad infrastruktur<br />
i anslutning<br />
till hamnar) ger<br />
positiva effekter på<br />
miljön. Trafiken<br />
omdirigeras från<br />
mindre lämpliga<br />
vägar.<br />
Lämpligt placerade<br />
och bra utformade<br />
angöringsplatser<br />
minskar onödig<br />
körning.<br />
<strong>Blekinge</strong> kustbana<br />
samt nytt tågupplägg<br />
genom Skåne.<br />
Ökad kapacitet<br />
Snabb och<br />
kapacitetsstark<br />
kollektivtrafik och<br />
godstrafik.<br />
Ökad tillväxt<br />
En utbyggnad av E22<br />
ger långsiktiga<br />
effekter på tillväxten i<br />
södra Sverige.<br />
Ökad tillgänglighet<br />
Åtgärder på både<br />
E22:an och <strong>Blekinge</strong><br />
Kustbana påverkar<br />
länets tillgänglighet,<br />
vilket stimulerar<br />
arbetstillfällen och<br />
breddat näringsliv.<br />
Effektivare<br />
godshantering<br />
Utbyggnad av ny<br />
godsbangård och<br />
kombiterminal i<br />
anslutning till<br />
hamnen i Karlshamn<br />
effektiviserar godshanteringen<br />
på<br />
järnväg.<br />
Miljö<br />
Flyttning av<br />
hanteringen av allt<br />
järnvägsgods från<br />
Karlshamns C<br />
minskar störningar<br />
vid stationen.<br />
Elektrifiering av<br />
hamnspåren minskar<br />
luftföroreningar från<br />
dieseltåg
Stråk 2 9<br />
ALTERNATIV<br />
– 25 %, 100 % och + 25 %<br />
Effekter och måluppfyllelse<br />
Den totala kostnaden är den samma i de tre förslagsramarna men kostnaderna fördelas över ett<br />
längre tidsintervall i förslagsram minus 25 %. Detta ger, oavsett förslagsram liknande effekter<br />
som minskad restid med tåg mot Öresundsregionen, snabb och kapacitetsstark kollektivtrafik<br />
och godstrafik. ökad tillgänglighet, vilket stimulerar arbetstillfällen och breddat näringsliv<br />
men med ett snabbare utslag vid förslagsramar 100 % och plus 25 %. Även effekten på miljön<br />
får ett snabbare utslag. Luftföroreningarna till följd av åtgärden minskar, framförallt<br />
koldioxidutsläppen och då i snabbare takt i förslagsramar 100 % och plus 25 %. Kostnaderna<br />
för föreslagen åtgärd inryms i tiden för förslag till länsplan 2010-2021 och är på god väg att<br />
uppfylla ett flertal av de mål som föreslås för aktuellt stråk.<br />
Större väg- och baninvesteringar<br />
Föreslagen åtgärd i steg 4, mötesstation mellan Karlshamn och Bräkne-Hoby på <strong>Blekinge</strong><br />
Kustbana finns med som större investering i samtliga förslagsramar. Åtgärden påverkar i<br />
positiv riktning: regionförstoring, Öresundsregionen och södra Östersjöregionen, goda<br />
förbindelser, samverkan, restidsförkortning, turtäthet på <strong>Blekinge</strong> kustbana, energisnåla<br />
transportmedel, spårburen godstransport. (Målen beskrivs under rubrikerna nationella mål,<br />
regionala mål och lokala mål.)<br />
Mindre väginvesteringar<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder inom stråk 2 berör till största delen väg E22, med åtgärder som,<br />
mitträcke, korsnings åtgärder, breddning av väg samt iordningställande av sidoområden. De<br />
olika alternativa ramarna skiljer sig vad gäller den totala kostnaden vilket ger olika effekter<br />
under länsplanens tidsram. Vid alternativ ram + 25 % tidigareläggs en större satsning på<br />
trafiksäkerhetsåtgärder på väg E22 vilket ger en snabbare måluppfyllelse enligt stråkanalysen.<br />
Kostnaderna inom ramalternativet – 25 % fördelas relativt jämt över tidsperioden med en<br />
större investering under planperiodens senare hälft.<br />
Tillgänglighetsåtgärder inom stråk 2 berör även de till största delen väg E22 med åtgärder<br />
som utveckling av ombytespunkter, handikappanpassning, utveckling av kollektivtrafiken,<br />
pendelparkeringar samt samverkan som ger attraktivitet sett dels ur ett miljövänligt<br />
perspektiv, dels ur bekvämlighetssynpunkt. De olika alternativa ramarna skiljer sig vad gäller<br />
den totala kostnaden för tillgänglighetsåtgärderna vilket ger olika effekter under länsplanens<br />
tidsram. Kostnaderna inom alternativ ram – 25 % fördelas relativt jämt över tidsperioden med<br />
en större investering under planperiodens senare del. Vid alternativ ram + 25 % tidigareläggs<br />
en större satsning på tillgänglighetsåtgärder samt en relativt stor satsning på dessa åtgärder i<br />
planperiodens senare hälft, vilket ger en snabbare måluppfyllelse enligt stråkanalysen.<br />
Nyinvesteringar på gc- vägar (50%) inom aktuellt stråk med aktuella objekt; Leråkra-<br />
Ronneby, Torstäva- Jämö,, Karlshamn –Hällaryd samt Karlshamn –Vekerum. Inom de olika<br />
alternativa ramarna fördelas medel likt ovanstående, med en relativt jämn fördelning av medel<br />
i alternativ ram -25 % och med en större satsning på gång- och cykelåtgärder i alternativ ram<br />
+ 25 % med en konsekration i tidsperiodens senare hälft.<br />
Aktuella målrubriker som mindre väginvesteringar inom stråk 2 påverkar i positiv riktning är:<br />
ombytespunkter, utveckla kollektivtrafiken, tillgänglighetsanpassning, intelligenta transport-
Stråk 2 10<br />
system (ITS), pendel- och samåkningsparkering, gång- och cykelväg, trafiksäkerhet samt<br />
vägstandard. (Målen beskrivs under rubrikerna nationella mål, regionala mål och lokala mål.)<br />
Alternativa ramar ska inte påverka prioriteringsordningen av föreslagna mindre<br />
väginvesteringar.<br />
Miljöbedömning<br />
Utgår från de fem miljömässiga (ekologiska) dimensionerna i en hållbar utveckling av<br />
samhället<br />
• Främja människors hälsa<br />
• Värna om den biologiska mångfalden och naturmiljön<br />
• Ta tillvara kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena<br />
• Bevara ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga<br />
• Trygga en god hushållning med naturresurser<br />
Väg E22, delen Jämjö- Bröms<br />
KLIMAT<br />
Jämförelser i första hand energianvändning samt utsläpp av växthusgaser<br />
Godstrafiken, speciellt med lastbil, har ökat kraftigt i hela landet och särskilt i <strong>Blekinge</strong>.<br />
Godstrafiken genom hamnarna i <strong>Blekinge</strong> väntas öka i fortsatt snabb takt. Väg E22 och dess<br />
anslutningar till <strong>Blekinge</strong>s hamnar erbjuder gena förbindelser med grannländerna. Tätare<br />
färjeavgångar har redan attraherat mer trafik. Allmänt stark trafiktillväxt i kombination med<br />
en snabb ökning av den internationella lastbilstrafiken kommer att få konsekvenser för de<br />
lokala miljöförhållandena.<br />
Samtliga åtgärder som berör gång- och cykeltrafik (steg 1-3) samt förbättrar resmöjligheterna<br />
med kollektivtrafik (steg 1-4) leder till minskade utsläpp av koldioxid och lägre användning<br />
av fossil energi per capita jämfört med dagsläget. Utbyggnad av väg E22 (steg 4) samt<br />
angöringsplatser och bättre väganslutningar till hamnarna (steg 3) ökar möjligheterna till<br />
jämnare hastighet med bil och därmed mindre bränsleförbrukning, lägre koldioxidutsläpp och<br />
effektivare energinyttjande.<br />
Ny mötesstation mellan Karlshamn och Bräkne-Hoby reducerar restiden och förbättrar<br />
pendlingsmöjligheterna. Under förutsättning att hälften av de nytillkommande resenärerna<br />
avstod från att köra bil till förmån för att resa med tåget kan man göra uppskattningen att
Stråk 2 11<br />
luftföroreningarna till följd av åtgärden minskar, framförallt koldioxidutsläppen.<br />
Elektrifiering av hamnspår och utbyggnad av ny godsbangård och kombiterminal främjar<br />
överflyttning av gods från väg till järnväg med mindre emissioner som följd.<br />
Beräknade halter av kvävedioxid och partiklar, som indikator på trafikrelaterade bidrag till<br />
luftföroreningar, för föreslagna åtgärder på E22: an, ligger långt under miljökvalitetsnormen.<br />
Bebyggelsens struktur och geografiska belägenhet medför ett väl ventilerat ”vägrum” som<br />
inte ger upphov till höga avgashalter.<br />
Miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Frisk luft och Ingen övergödning bedöms<br />
därför inte påverkas negativt av aktuella utbyggnadsåtgärder (steg 3-4). Föreslagna<br />
utbyggnadsåtgärder kommer inte medföra att någon miljökvalitetsnorm överskrids.<br />
HÄLSA<br />
Jämförelser i första hand buller samt risk/säkerhet<br />
Väg E22 med dess trafik går genom flera tätorter. Buller, avgaser och barriäreffekter är<br />
besvärande. Tomtutfarter och gatukorsningar innebär säkerhetsrisker. Inbromsningar och<br />
accelerationer medför så väl ökade risker för olyckor som ökande utsläpp till miljön.<br />
Bättre förutsättningar för gång-, cykel- och kollektivtrafik (steg 1-3) bör leda till mindre<br />
biltrafik, något som bedöms ge utslag i form av mindre buller eller åtminstone lägre<br />
ökningstakt jämfört med situationen idag.<br />
Samtliga åtgärder ökar dessutom säkerheten genom att minska riskerna för olyckor längs väg<br />
E22 genom utbyggnad av mötesfri väg (mittseparering) samt reducering av utfarter (steg 4).<br />
Åtgärderna ger även ökad säkerhet för de oskyddade trafikanterna och mindre störningar för<br />
de boende i samhällena minskar då stor del av trafiken genom tätorten lyfts ut. Nya störningar<br />
uppkommer vid bostadshus som ligger i tidigare ostörda omgivningar. Dessa är dock<br />
jämförelsevis få och antalet bullerstörda bostäder minskar kraftigt.<br />
Ombyggnad av E22, Sölve- Stensnäs (steg 4) ger ett minskat buller. Den nya vägdragningen<br />
avlastar drygt 160 bullerstörda bostadshus längs befintlig väg. I samband med att ny<br />
mötesstation mellan Karlshamn och Bräkne-Hoby (steg 4) anläggs kommer ett flertal hus få<br />
bullernivåer över 55dBA inomhus. Detta kan åtgärdas med hjälp av fönsteråtgärder för att<br />
minska bullerstörningen.<br />
Flyttning av godstrafiken från Karlshamn C till Stilleryd minskar antalet bullerstörda i<br />
centrala Karlshamn.<br />
Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bedöms därför inte påverkas negativt av åtgärderna.<br />
LANDSKAP<br />
Jämförelser görs i första hand utifrån beskrivningar i Riksintressen 3&4 kap MB, Natura<br />
2000, Områdesskydd 7 kap MB.<br />
Naturmiljö<br />
Utbyggnad av väg E22, Björketorp- Nättraby (steg 4) har i dagsläget tre alternativa<br />
vägdragningar. Beroende på val av nytt vägstråk kan värdefulla områden beröras, som
Stråk 2 12<br />
Natura-2000 område (Vambåsa norra hagmarker) samt opåverkade miljöer vid t.ex.<br />
Arvidstorp och Djurtorp.<br />
Samtliga alternativa vägdragning för projektet Lösen-Jämjö (steg 4) löper genom eller<br />
tangerar biotopskyddade projekt enligt bilaga 1 i ”Förordningen 1998:1252) om<br />
områdesskydd enligt miljöbalken mm. Vägdragningarna berör även ängs- och hagmarker och<br />
värdefulla sumpskogar.<br />
Planerade åtgärder i projektet Sölve- Stensnäs gör intrång i åkerholmar som är viktiga för den<br />
biologiska mångfalden i det trädfattiga Vesanområdet. Föreslagen sträckning minskar<br />
störningen i riksintresset för naturvården och Natura 2000-området jämfört med dagens<br />
förhållanden. Ny sträckning gör intrång i områden som ingår i naturvårdsplanen, vilket<br />
påverkar naturvärdet men utan att syftet med områdets skydd åsidosätts. Ny vägdragning<br />
berör ett flertal naturvärden i väglinjen som åkerholmar och ekdungar.<br />
Läge för planerad turistcykelväg Simirishamn- Alvesta, delen Mörrum - Sölvesborg (steg 3)<br />
är beroende av ny vägsträckning av väg E22 delen Sölve- Stensnäs. Troligtvis kommer dess<br />
sträckning att påverka områden med bevarandevärd natur.<br />
Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bedöms förbli oförändrad då föreslagen<br />
sträckning minskar störningen i riksintresset för naturvården och Natura 2000-området<br />
jämfört med dagens förhållanden.<br />
Det bör vara möjligt att ta stor hur hänsyn till riksintressena. Hur detta ska utformas i detalj<br />
utreds i samband med den fortsatta planeringsprocessen.<br />
Kulturmiljö<br />
Utbyggnad av väg E22, Björketorp- Nättraby (steg 4) har alternativa vägdragningar som kan<br />
beröra kulturmiljövärden vid Förkäla kyrka samt riksintresset för kulturmiljövården vid<br />
Johanneshus åsar och Förkäla. Risk finns även för fornlämningsmiljö vid Björketorpsstenen.<br />
Samtliga alternativa vägdragning för projektet Lösen-Jämjö (steg 4) löper genom eller<br />
tangerar flera riksintressanta kulturmiljöområden. Vägdragningarna berör även område inom<br />
kulturminnesvårdsprogrammet och enstaka fornlämningar. Utbyggnaden av E22, Sölve-<br />
Stensnäs (steg 4) kommer att beröra ett antal fornlämningar.<br />
Beroende på val av ny sträckning av väg E22 förbi Jämjö (Lösen-Jämjö) kommer planerad<br />
cykelväg mellan Torstäva- Jämjö (steg 3) att löpa genom eller tangerar riksintressanta<br />
kulturmiljöområden. Även planerad cykelväg mellan Leråkra- Ronneby (steg 3) kommer att<br />
påverka riksintressanta kulturmiljöområden.<br />
Det bör vara möjligt att ta stor hur hänsyn till riksintressena. Hur detta ska utformas i detalj<br />
utreds i samband med den fortsatta planeringsprocessen.<br />
Landskapsbild/-karaktär<br />
Det blekingska landskapet kännetecknas av karakteristiska odlade dalgångar och skogsklädda<br />
åsar i nordsydlig riktning. Längs vägen ges ett flertal utblickar ut över havet vilket höjer<br />
upplevelsevärdet för trafikanten. Väg E22, som sträcker sig i östvästlig riktning, ger därför<br />
upphov till höga bankar eller broar och djupa skärningar vilket utgör ett avbrott mot<br />
landskapets naturliga beskaffenhet. Det är därför viktigt att anpassa nya vägdragningar av väg<br />
E22 till terrängen så långt som möjligt, speciellt vid passager av öppna dalgångar i känsliga
Stråk 2 13<br />
miljöer. Vägar kan ha stor påverkan på den visuella miljön och förändra<br />
utsiktsförhållanden/landskapsbilden genom fysiskt intrång, trafik, ljus m. m.<br />
I områden som är relativt ostörda idag kommer barriäreffekterna, som uppstår av en ny väg,<br />
att kännas mer påtagliga än i redan trafikstörda områden. I ostörda områden har de boende<br />
rörelsefrihet och kan känna trygghet utan att tänka på trafikfaran. Det är viktigt att de<br />
föreslagna åtgärderna för utbyggnaden av väg E22 (steg 4) anpassas till respektive<br />
landskapskaraktär så att de inte får en framträdande roll och framstår som landskapsbarriärer.<br />
Vid ny dragning av väg E22 kan barriäreffekter genom mindre samhällen bli mer påtagligare<br />
och påverka dess strukturella sammanhållning. Nya barriäreffekter uppstår för möjligheterna<br />
till rekreation i området väster och norr om Pukavik (projektet Sölve- Stensnäs) där<br />
människors möjligheter att ströva fritt begränsas av vägen. Positivt är att det rörliga<br />
friluftslivet vid kusten kan utvecklas då området avlastas från trafik. Nya vägdragningar av<br />
E22: an ger även nya eller bestående barriäreffekter mellan skog och öppen mark och ökad<br />
fragmentisering. Detta kan kompenseras med planskilda passager. Påverkan på miljömålet<br />
God bebyggd miljö bedöms därför sammantaget bli negativt i förhållande till dagsläget.<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
Jämförelser i första hand för användning mark och vatten<br />
Samtliga åtgärder på väg E22 (steg 4) tar ny högvärdig jordbruksmark i anspråk, varför det är<br />
viktigt att minimera intrånget. Nya vägdragningar kan medföra en storskalig uppdelning av<br />
kultur- och odlingslandskapet.<br />
Av den planerade utbyggnad av E22 kommer Lösen-Jämjö (steg 4) och Sölve- Stensnäs<br />
(steg 4) att ge störst intrång i jordbruksmarken. Den nya vägsträckningen i projektet Sölve-<br />
Stensnäs medför intrång i högproduktiv jordbruksmark, där Vesans invallningsföretag medför<br />
särskilda hänsynstaganden. Området är upptaget i Bevarandeprogrammet för<br />
odlingslandskapet i <strong>Blekinge</strong>. Förutom bortfall av brukningsvärd mark uppstår försämrad<br />
arrondering, minskad tillgänglighet, viss ökad miljöbelastning från trafiken och ett behov av<br />
att ta om hand vägdagvatten.<br />
Läge för planerad turistcykelväg Simirishamn- Alvesta, delen Mörrum - Sölvesborg (steg 3)<br />
är beroende av ny vägsträckning av E22 delen Sölve - Stensnäs. Troligtvis kommer dess<br />
sträckning medföra intrång i högproduktiv jordbruksmark, och det blir därför viktigt att<br />
minimera intrånget.<br />
För miljömålet Ett rikt odlingslandskap bedöms denna åtgärd medföra en negativ påverkan.<br />
SAMMANFATTNING<br />
Sammanfattning av den sammanlagda påverkan av föreslagna åtgärder jämfört med ”Nollalternativet”<br />
som är en framskrivning av dagens situation.
Stråk 2 14<br />
++ = Betydande positiv - = Negativ<br />
+ = Positiv -- = Betydande negativ påverkan<br />
0 = sammantaget varken positiv eller negativ<br />
Miljöaspekt<br />
KLIMAT<br />
Nollalternativ<br />
Alternativ<br />
100%<br />
Alternativ<br />
– 25 %<br />
* Energianvändning - + - +<br />
* Utsläpp av klimatgaser - - + - ++<br />
HÄLSA<br />
* Buller - - + - +<br />
* Risk & säkerhet - - + - ++<br />
LANDSKAP<br />
* Naturmiljö + - - -<br />
* Kulturmiljö + - - - -<br />
* Landskapsbild ++ - - - - -<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
++<br />
-<br />
-<br />
Alternativ<br />
+ 25 %<br />
- -
STRÅK 4 1<br />
Stråk 4<br />
Väg 27 och 29 samt Kust till Kustbanan<br />
Karlskrona/Ronneby/Karlshamn- Växjö- Göteborg alt. Jönköping<br />
Stråket utgörs av riksväg 27 och 29 från <strong>Blekinge</strong> mot Växjö och Kust till Kustbanan från<br />
Karlskrona till Emmaboda via Växjö med målpunkter Alvesta (byte Stockholm) och<br />
Göteborg i väst. I <strong>Blekinge</strong> ansluter stråket till hamnarna i Karlshamn och Karlskrona med<br />
internationell färjetrafik. Båda hamnarna är s.k. TEN-hamnar och utgör tillsammans en av<br />
landets strategiska hamnregioner med särskild betydelse för Sveriges transnationella<br />
godstransporter.<br />
NATIONELLA MÅL REGIONALA MÅL LOKALA MÅL<br />
Transportpolitiska mål<br />
Det övergripande målet för<br />
transportpolitiken är att<br />
säkerställa en samhällsekonomiskt<br />
effektiv och<br />
långsiktigt hållbar<br />
transportförsörjning för<br />
medborgarna och<br />
näringslivet i hela landet.<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
Utveckla intelligenta<br />
transportlösningar som<br />
förbättrar tillgängligheten<br />
och ökar förutsättningar för<br />
regionförstoring.<br />
Öresundsregionen och<br />
södra Östersjöregionen<br />
1 <strong>Region</strong>ala miljömål för <strong>Blekinge</strong>, Länsstyrelsen <strong>Blekinge</strong> län<br />
Samverkan<br />
Utveckla samverkan mellan<br />
olika transportslag för att ge<br />
bättre pendlingsmöjligheter.<br />
Ökad säkerhet<br />
Högre vägstandard på väg 27<br />
för att ge ökad trafiksäkerhet<br />
för både oskyddade trafikanter
STRÅK 4 2<br />
Det övergripande målet<br />
förtydligas genom två<br />
jämbördiga mål, ett<br />
funktionsmål – Tillgänglighet<br />
samt ett hänsynsmål –<br />
Säkerhet, Miljö och Hälsa.<br />
Uppnå en ökad integration<br />
genom förbättrad<br />
infrastruktur och förbättrade<br />
kommunikationer.<br />
Hamnarnas roll<br />
Utveckla stråkets anslutande<br />
målpunkter (hamnarna i<br />
Karlshamn och Karlskrona)<br />
till internationella terminaler<br />
för effektiv och miljövänlig<br />
hantering av<br />
transportslagsövergripande<br />
transportlösningar.<br />
Goda förbindelser<br />
Goda förbindelser norr ut för<br />
såväl transporter av personer<br />
som av gods.<br />
Goda, snabba och säkra<br />
förbindelser med storstadsregionerna<br />
samt med<br />
marknadsregioner och<br />
lärosäten i region sydöst.<br />
Väl fungerande<br />
kommunikationer för att nå<br />
viktiga turistmål i länet.<br />
Samhällsplanering<br />
Senast år 2010 skall fysisk<br />
planering och samhällsbyggande<br />
grundas på<br />
program och strategier för<br />
hur ett varierat utbud av<br />
bostäder, arbetsplatser,<br />
service och kultur kan<br />
åstadkommas så att<br />
transportbehovet minskar och<br />
förutsättningarna för miljöanpassade<br />
och resurssnåla<br />
transporter förbättras.<br />
Miljö/gröna transporter<br />
År 2010 stabiliseras<br />
utsläppen av koldioxid från<br />
vägtrafik (exklusive transittrafik)<br />
på 1995 års nivå. 1<br />
Utveckla gröna transport-<br />
och för trafiken på vägen.<br />
Restidsförkortning<br />
Kust till kustbanan, sträckan<br />
Karlskrona-Emmaboda, är i<br />
dåligt skick med många<br />
kurvor låg hastighet, särskilt<br />
söder om Holmsjö, samt<br />
dålig räls. Utöver den dåliga<br />
standarden så finns det<br />
väldigt många plankorsningar<br />
med varierande plankorsningsskydd.<br />
Upprustning<br />
av banan innebär att restiden<br />
minskar vilket är ett mycket<br />
viktigt mål.<br />
Upprustningen finns med i<br />
regeringens närtidssatsning<br />
med start år 2009 och klar i<br />
december 2012.<br />
Turtäthet Kust till<br />
Kustbanan<br />
Med den uppgraderade<br />
banan och nya mötesspår i<br />
Vissefjärda och Gullberna<br />
samt en ombyggnad av<br />
mötesspåret i Holmsjö kan<br />
turtätheten väsentligt<br />
förbättras. Möjlighet finns att<br />
trafikera Kust till kustbanan<br />
delen Emmaboda-Karlskrona<br />
med timmestrafik. Med<br />
förbättringarna möjliggörs<br />
också en rationell godstrafik<br />
på banan.<br />
Energisnåla transportmedel<br />
Den största delen av personresorna<br />
ska göras med miljövänliga<br />
och energisnåla<br />
transportmedel som<br />
kollektiva färdmedel, med<br />
cykel eller till fots.<br />
Spårburen godstransport<br />
Verka för att industrins<br />
möjligheter att transportera<br />
gods på järnväg utvecklas<br />
och att underlaget för
STRÅK 4 3<br />
korridorer och system enligt<br />
EU:s senaste transport-<br />
policy.<br />
FUNKTION<br />
järnvägsgods stärks.<br />
Med de åtgärder som<br />
planeras genomföras på Kust<br />
till Kustbanan, delen<br />
Karlskrona-Emmaboda<br />
under åren 2009-2012<br />
kommer kapaciteten att öka<br />
och därmed förutsättningarna<br />
även för godstrafiken.<br />
Väg 27 och väg 29 är en viktig förbindelse mellan <strong>Blekinge</strong>, Småland och Västra<br />
Götalandsregionen. Stråket har viktiga funktioner på nationell, mellanregional, regional och<br />
lokal nivå. Väg 29 och väg 27 har en starkt sammanhållande funktion för utvecklingen längs<br />
hela kusten. Stråket har stor betydelse för arbetspendling inom arbetsmarknaderna i<br />
Karlskrona/Ronneby, Karlshamn, Kalmar, Växjö och orterna däremellan samt för<br />
kompetensförsörjning för kustkommunernas näringsliv.<br />
Riksväg 27 är idag ett viktigt pendlingsstråk mellan Karlskrona/Ronneby mot Växjö och en<br />
del av Baltic-Link. Samtidigt är den det naturliga vägvalet för tung trafik mellan dessa orter.<br />
De växande volymerna av gods och passagerare som färjetrafiken mellan Karlskrona och<br />
Gdynia genererar utgör också ett stort inslag i trafiken på denna väg. 23 % av transittrafiken<br />
via Karlskrona hamn använder riksväg 27.<br />
Väg 29 förbinder Karlshamn med väg 27. Förbindelsen är en viktig tillfartsväg för tung trafik<br />
till och från Karlshamns hamn och Mörrums bruk. Vägen är i relation till dess trafik<br />
funktionell sedan den 2004 byggts om och fått ny sträckning mellan Hoka och anslutningen<br />
till väg 27 i Kronoberg.<br />
I nära anslutning till stråket ligger två av länets tre viktiga hamnar, vilka är av stor betydelse<br />
för regionens utveckling. Som en konsekvens av den senaste tidens utveckling har det<br />
föreslagits att Karlshamn tillsammans med samverkanshamnen Karlskrona ska utgöra en av<br />
Sveriges strategiska hamnar. Denna samverkande hamn utgör idag Sveriges tredje största<br />
hamn.<br />
I anslutning till stråket ligger också Ronneby Flygplats, en av Sveriges tio nationella<br />
flygplatser. I Sydsverige finns ytterligare två nationella flygplatser, nämligen Malmö-Sturup<br />
och Göteborg-Landvetter, varav den sistnämnda också ligger vid stråket (riksväg 27)<br />
Kust till Kustbanan förbinder östra <strong>Blekinge</strong> med orter längre norrut i Småland och med<br />
bytespunkter till Södra stambanan i Alvesta. Kust till Kustbanan är en länk mellan <strong>Blekinge</strong><br />
och Göteborg och Stockholm. Banan knyter samman Karlskrona/Ronneby med Kalmar och<br />
Växjö. Sträckan Karlskrona- Emmaboda trafikeras f.n. både med tåg och buss. Fr.o.m. januari<br />
2009 körs sju dubbelturer med tåg och åtta med buss måndagar-fredagar. På helgerna är<br />
turutbudet lägre. Efter upprustningen, fr.o.m. januari 2013 planeras samtliga turer utföras med<br />
tåg. Godstrafik på Kust till Kustbanan till och från <strong>Blekinge</strong> förekommer idag endast<br />
sporadiskt. Banan är särskilt viktig för pendling till arbete och studier i Växjö/Kalmar och<br />
Emmaboda.
STRÅK 4 4<br />
BRISTER<br />
Bristerna i <strong>Blekinge</strong>s infrastruktur är väl kända vad gäller väg- och järnvägsförbindelser samt<br />
internationella flygförbindelser till och från <strong>Blekinge</strong>. Brister i infrastrukturen utgör i dag den<br />
främsta flaskhalsen för ökad tillgänglighet, både vad gäller person- och godstransporter.<br />
Följande brister för Kust till kustbanestråket kan identifieras kopplat mot ovan<br />
beskrivna mål och funktioner:<br />
• Problem som idag finns längs väg 27, som skär rakt igenom Backaryd och Hallabro, är<br />
bristande framkomlighet och säkerhet samt en störning av boendemiljön i form av<br />
buller. Dagens sträckning passerar dessutom i närheten av framtida skyddsområden för<br />
vattentäkt. Utredningar kring möjligheten till förbifart kring Backaryd och Hallabro<br />
behandlar bland annat barriäreffekter, olycksrisk och hot mot vattenskyddsområden.<br />
Ombyggnaden för resterande del av väg 27 är viktigt för regionen liksom för<br />
näringslivet i södra Sverige.<br />
• Bandelen Karlskrona-Emmaboda har som tidigare framhållits dålig standard vilken<br />
kommer att åtgärdas under de närmast kommande åren. Då planerade åtgärder<br />
genomförts kommer restiden Karlskrona-Emmaboda att ha reducerats från dagens ca<br />
45 minuter till ca 33 minuter. Vidare kommer bandelens kapacitet att väsentligt<br />
förbättras genom nya mötesspår i Vissefjärda och Gullberna samt genom ombyggnad<br />
av mötesspåren vid Holmsjö station.<br />
• Den relativt sett låga andelen godstrafik på järnväg måste öka för att<br />
järnvägstransporterna ska kunna bli effektivare och miljövänligare. <strong>Region</strong>en har en<br />
vilja att utveckla banan till en ett långsiktigt hållbart järnvägsnät för godstransporter.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Attitydpåverkan<br />
Påverka företag för<br />
att få de anställda att<br />
i större utsträckning<br />
välja kollektivtrafik<br />
eller cykel för<br />
arbetsresor.<br />
Påverka enskilda att<br />
med pris- och<br />
miljöargument i<br />
större utsträckning<br />
välja kollektivtrafiken.<br />
Påverka valet av<br />
STRATEGI ENLIGT FYRSTEGSPRINCIPEN<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt väg-/järnvägsnät.<br />
Ombytespunkter<br />
Identifiera och<br />
gestalta ombytespunkter<br />
för kollektivtrafiken<br />
och mellan<br />
olika trafikslag, ex<br />
cykel eller egen bil<br />
till kollektivtrafik.<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken<br />
Utveckla tåg- och<br />
bussförbindelserna i<br />
enlighet med den<br />
regionala kollektiv-<br />
Steg 3: Begränsade<br />
väg- och banförbättringsåtgärder.<br />
Gång- och cykelväg<br />
Anläggning av gång-<br />
och cykelbanor som<br />
på ett trafiksäkert<br />
sätt ansluter till<br />
hållplatser,<br />
terminaler och<br />
stationer som knyter<br />
samman det<br />
regionala<br />
kollektivtrafiknätet.<br />
Trafiksäkerhet<br />
Trafiksäkerhetsförbättringar<br />
av<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Mötesfri väg<br />
Om- och nybyggnad<br />
av delar av väg 27<br />
som innefattar<br />
förbifarterna<br />
Backaryd och<br />
Hallabro.<br />
Framtidens järnväg<br />
Upprustning av Kust<br />
till Kustbanan i<br />
enlighet med de<br />
planer som<br />
presenterats av<br />
Banverket.
STRÅK 4 5<br />
transportsätt för<br />
gods.<br />
EU-samarbete<br />
Genom olika former<br />
av utvecklingsarbete<br />
erbjuda intelligenta<br />
transportlösningar<br />
(ITS) som medverkar<br />
till att skapa<br />
långsiktigt hållbara<br />
transporter.<br />
Ortsanalys<br />
Ta fram ortsanalyser<br />
och fördjupade<br />
översiktsplaner som<br />
utgör stöd för en<br />
hållbar utveckling av<br />
tätorterna längs<br />
stråket.<br />
Policy<br />
Framtagande av<br />
transportpolicys,<br />
tillämpning och<br />
styrdokument.<br />
Kundservice<br />
Transportsystemets<br />
utformning, funktion<br />
och användning ska<br />
medverka till att ge<br />
alla en grundläggandetillgänglighet<br />
med god kvalitet<br />
och användbarhet.<br />
Samhällsplanering<br />
Möjliggör en förbättrad<br />
samordning<br />
av planeringsprocesser<br />
för transportinfrastrukturen<br />
och övrig fysisk<br />
samhällsplanering<br />
på lokal och regional<br />
nivå.<br />
trafikstrategi som<br />
<strong>Blekinge</strong>trafikens<br />
ägare skall fastställa<br />
under år 2009.<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering så att<br />
det blir lättare att<br />
använda kollektivtrafik<br />
t.ex. vid<br />
lokalisering av nya<br />
verksamheter, handel<br />
och bostäder.<br />
Säkra trafikmiljöer<br />
Se över möjligheterna<br />
att skolskjutsarna<br />
hämtar/lämnar skol-<br />
barn på mer trafiksäkra<br />
platser.<br />
Barns möjligheter att<br />
själva säkert<br />
använda transportsystemet<br />
och vistas i<br />
trafikmiljöer ökar.<br />
Tillgänglighetsanpassning<br />
Transportsystemet<br />
utformas så att det är<br />
användbart för<br />
personer med<br />
funktionsnedsättning.<br />
Förutsättningarna<br />
för att välja<br />
kollektivtrafik, gång<br />
och cykel förbättras.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utveckling av nya<br />
transport tjänster<br />
2 Kommunal järnväg till industriområdet på Verkö<br />
3 Kust till Kustbanan<br />
korsningar,<br />
anslutningar och<br />
sidoområden.<br />
Vägstandard<br />
Högre vägstandard på<br />
Väg 27 för att ge<br />
ökad transportkvalitet<br />
på hela<br />
sträckan samt för att<br />
få så jämn hastighet<br />
som möjligt med<br />
beaktande av<br />
trafiksäkerheten.<br />
Omlastningsterminal<br />
Fortsatt utveckling<br />
av omlastningsterminaler<br />
för gods i<br />
anslutning till<br />
hamnar.<br />
Attraktiv järnväg<br />
Restiden på länets<br />
järnvägar måste<br />
minska för att fler<br />
skall åka tåg i<br />
framtiden.<br />
Med nya mötesstationer<br />
på sträckan<br />
Emmaboda-<br />
Karlskrona kan såväl<br />
persontågstrafiken<br />
som godstrafiken öka.<br />
Med timmes turtäthet<br />
på Emmaboda-<br />
Karlskrona finns det<br />
fortfarande utrymme<br />
för godstrafik med<br />
möjliga avgångar<br />
varannan timme i<br />
varje riktning.<br />
Angöringsplatser<br />
Säkra uppställningsplatser<br />
för lastbilar<br />
vid strategiska<br />
punkter i anslutning<br />
Åtgärderna innebär<br />
en ca 7 minuter förkortad<br />
restid Karlskrona-Emmaboda<br />
till<br />
33 minuter.<br />
I samband med<br />
upprustningen<br />
beaktas möjligheterna<br />
till framtida tågstopp<br />
vid Kungsmarken<br />
(Gullberna<br />
resecentrum).<br />
Bytespunkter<br />
Höja kvalitén på<br />
bytespunkter mellan<br />
buss/bil till tåg vid<br />
befintliga järnvägsstationer<br />
längs Kust<br />
till Kustbanan.<br />
Anslutning hamnar<br />
Den kommunala<br />
industrispåret till<br />
Verkö 2 ansluter i<br />
Gullberna till<br />
<strong>Blekinge</strong> kustbana<br />
(BKB) och Kust till<br />
kustbanan (KTK).<br />
Direktanslutning till<br />
Verköspåret från BKB<br />
och KTK 3 är<br />
angelägen liksom en<br />
planskildhet mellan<br />
Österleden och<br />
Verköspåret. Ombyggnaden<br />
kräver nya<br />
spår.<br />
Nytt läge för en godsterminal/godsbangård<br />
i Karlskrona<br />
som ersättning för<br />
godsbangården vid<br />
Karlskrona C. Tänkbara<br />
alternativ är<br />
Torskors eller Verkö.
STRÅK 4 6<br />
och service genom<br />
utökad ITS<br />
användning.<br />
till stråket.<br />
För Verkö gäller att<br />
en rejäl upprustning<br />
av järnvägen görs<br />
liksom planskildhet<br />
mellan Österleden<br />
och järnvägen.<br />
Elektrifiering av<br />
industrispår till Verkö<br />
hamn är nödvändigt<br />
för att få ett enkelt<br />
flöde utan byte av lok.<br />
Resecentrum<br />
Höja kvalitén på<br />
bytespunkter mellan<br />
buss/bil till tåg vid<br />
befintliga järnvägsstationer<br />
i länet.<br />
Ett nytt resecentrum<br />
vid Kungsmarken/<br />
Gullberna skulle<br />
innebära stor tidsvinst<br />
för ca 70 % av de<br />
boende i Karlskrona<br />
kommun vid resor till<br />
såväl<br />
Malmö/Köpenhamn<br />
som Kalmar/Växjö.<br />
En sådan lokalisering<br />
ökar attraktiviteten<br />
för bostäder och verksamheter<br />
inom detta<br />
område som kan<br />
sägas vara<br />
kommunens<br />
befolkningsmässiga<br />
centrum.<br />
FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER PERIODEN 2010-2021 I BLEKINGE LÄN<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Attitydpåverkan<br />
Attitydförändringsprojekt<br />
i länets alla<br />
kommuner för att få<br />
anställda i företag<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt väg-/järnvägsnät.<br />
Ombytespunkter<br />
Bygga nya och<br />
förbättra befintliga<br />
ombytespunkter<br />
mellan olika<br />
Steg 3: Begränsade<br />
väg- och banförbättringsåtgärder.<br />
Pendelparkering<br />
Bygga pendelparkeringar<br />
vid<br />
ombytestationer till<br />
kollektivtrafiken<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Utbyggnad väg 27<br />
Ombyggnad mellan<br />
Möllenäs och<br />
Djuramåla med ny<br />
sträckning förbi
STRÅK 4 7<br />
och i offentlig<br />
förvaltning att i<br />
högre utsträckning<br />
cykla eller åka<br />
kollektivt till arbetet.<br />
Genom avgiftssystem<br />
stimulera till överflyttning<br />
av gods från<br />
väg till järnväg<br />
(förutsätter<br />
riksdagsbeslut).<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering<br />
(kommunernas<br />
översiktsplan och<br />
detaljplaner)<br />
Kollektivtrafiklösningar<br />
behandlas i<br />
samtliga planer som<br />
innebär etablering av<br />
ny bebyggelse och<br />
verksamheter.<br />
EU-samarbete<br />
Genom att aktivt<br />
deltaga i internationellatransportnätverk<br />
och EUprojekt<br />
arbeta för<br />
konkreta åtgärder<br />
som ökar tillgängligheten<br />
till <strong>Blekinge</strong> för<br />
såväl gods till och<br />
från hamnarna som<br />
för kollektivtrafikresenärer.<br />
Kundservice<br />
<strong>Blekinge</strong>trafiken<br />
verkar för fortsatt<br />
marknadsföring av<br />
kollektivtrafikutbudet.<br />
Nytt<br />
biljettmaskinsystem<br />
tas i bruk under åren<br />
2009-2010. Fortsatt<br />
satsning på<br />
trafikslag.<br />
Bygga väderskydd<br />
för de väntande och<br />
väderskyddade cykelställ<br />
vid ombytespunkter<br />
till kollektivtrafiken.<br />
Så få hastighetsnedsättningar<br />
som<br />
möjligt längs väg 27<br />
för att minska miljöbelastningen<br />
av<br />
tunga transporter.<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken<br />
Förbättringsarbete<br />
vad gäller turtäthet,<br />
synkronisering och<br />
möjlighet att byta<br />
trafikslag utan längre<br />
väntetider.<br />
Samverkan<br />
Utveckla möjligheten<br />
att ta med cykel på<br />
tåg och buss för att<br />
göra kollektivtrafiken<br />
mer attraktiv sett dels<br />
ur ett miljövänligt<br />
perspektiv, dels ur<br />
bekvämlighetssynpunkt.<br />
Anpassa färjornas<br />
ankomsttider med<br />
trafiktopparna på det<br />
regionala och lokala<br />
vägnätet.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utvecklad IT service<br />
längs stråket för att<br />
öka säkerhet och<br />
förbättra effektiviteten,<br />
exempelvis:<br />
utmed bl.a. Kust till<br />
kustbanan.<br />
Gång- och cykelväg<br />
Anläggning av gång-<br />
och cykelvägar som<br />
på ett trafiksäkert<br />
sätt ansluter till<br />
busshållplatser och<br />
terminaler.<br />
Miljöprioriterade<br />
genomfarter<br />
▪ Genom Backaryd<br />
▪ Genom Hallabro<br />
Trafiksäkerhet<br />
Mittseparering av<br />
väg 27 mellan<br />
Bredåkra och<br />
Möllenäs.<br />
Resecentrum<br />
Höja kvalitén på<br />
bytespunkter mellan<br />
buss/bil till tåg vid<br />
befintliga järnvägsstationer<br />
längs<br />
stråket.<br />
Angöringsplats<br />
E22/Rv29<br />
I anslutning till Rv 29<br />
korsning med E22<br />
planeras en<br />
angöringsplats för<br />
lastbilar som ska till<br />
regionens hamnar och<br />
företag. Platsen<br />
utformas säkert och<br />
utrustas med<br />
intelligenta logistiklösningar.<br />
EU-medel<br />
har sökts inom EWCT<br />
II.<br />
Backaryd och<br />
Hallabro.<br />
Statlig<br />
medfinansiering<br />
Kust till kustbanan<br />
har i<br />
närtidssatsningen fått<br />
statliga medel och<br />
banan kommer att<br />
upprustas 2009-2012<br />
med helsvetsade räls<br />
vilket möjliggör linje-<br />
och fjärrblockering.<br />
Nya mötesstationer<br />
byggs i Gullberna<br />
och Vissefjärda samt<br />
att befintlig mötesstation<br />
i Holmsjö<br />
uppgraderas
STRÅK 4 8<br />
realtidsvisning<br />
kommer att göras på<br />
de större<br />
hållplatserna och<br />
terminalerna.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Ökat<br />
kollektivtrafikresande<br />
Fler som åker<br />
kollektivt eller cyklar<br />
till arbetet.<br />
Om de korta<br />
bilresorna inom<br />
tätorterna byts ut mot<br />
buss, cykel eller<br />
promenad skulle det<br />
ge positiva effekter.<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
Stärka näringslivets<br />
internationella<br />
konkurrenskraft och<br />
underlätta hållbar<br />
regionförstoring.<br />
Ökad turism<br />
- Olika typer av ITstöd<br />
ex. elektroniska<br />
skyltar som informerar<br />
om tågförseningar,<br />
bilköer och<br />
avstängningar,<br />
variabla hastighetsgränser<br />
och smarta<br />
trafiksignaler.<br />
- Användning av GPS<br />
FÖRVÄNTADE EFFEKTER<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt vägnät.<br />
Enkelt att resa<br />
Enklare att åka<br />
kollektivt och att byta<br />
mellan olika trafikslag,<br />
ex från cykel<br />
eller bil till buss.<br />
Ökad standard och<br />
tillgänglighet.<br />
Resor och<br />
transporter som ökar<br />
tillgängligheten blir<br />
klimatsmartare och<br />
säkrare.<br />
Steg 3: Begränsade<br />
vägförbättringsåtgär-<br />
der.<br />
Ökad trafiksäkerhet<br />
De planerade<br />
åtgärderna mittseparering,sidoområdesåtgärder<br />
och<br />
korsningsåtgärder<br />
ger stor effekt på<br />
trafiksäkerheten.<br />
Säkrare och tryggare<br />
trafikmiljö för barnen<br />
genom förbättrade<br />
cykelvägar och<br />
säkrare trafikmiljö.<br />
Enkelt att resa<br />
Enklare att åka<br />
kollektivt och att byta<br />
mellan olika trafikslag,<br />
ex från cykel<br />
eller bil till buss.<br />
Ökad standard och<br />
tillgänglighet.<br />
Ökad tillväxt<br />
En utbyggnad av väg<br />
27 ger långsiktiga<br />
effekter på tillväxten i<br />
södra Sverige.<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Kortare restid<br />
Med de åtgärder som<br />
görs på Kust till<br />
kustbanan kommer<br />
restiden att minska<br />
med ca 7 minuter<br />
från dagens 40 till<br />
33. Förbättrade<br />
bytesmöjligheter i<br />
Emmaboda med<br />
ombyggnad av<br />
stationen där så att<br />
tåg från Kalmar och<br />
Karlskrona kan<br />
angöra samma<br />
plattform samtidigt<br />
vilket minimerar<br />
bytestiderna. Stängda<br />
plankorsningar<br />
förbättrar säkerheten<br />
och ökar möjligheten<br />
för tågen att köra<br />
fortare.<br />
Åtgärderna på väg<br />
27 ger både<br />
förkortad resväg och<br />
restid när vägen dras<br />
förbi Backaryd och<br />
Hallabro.<br />
Ökad kapacitet
STRÅK 4 9<br />
Ökat cyklande<br />
Bättre tillgänglighet<br />
och trafiksäkerhet för<br />
oskyddade<br />
trafikanter.<br />
Miljö<br />
Den växande trafikvolymen<br />
(vid<br />
förbättrad infrastruktur<br />
i anslutning<br />
till hamnar) ger<br />
effekter på miljön.<br />
Minskad onödig<br />
körning på olämpliga<br />
vägar med effektiva<br />
angöringsplatser för<br />
lastbilar.<br />
ALTERNATIV<br />
– 25 %, 100 % och + 25 %<br />
När flaskhalsarna<br />
genom Backaryd och<br />
Hallabro byggs bort<br />
blir det en avsevärd<br />
standardförbättring<br />
som också medger<br />
kapacitetsökning på<br />
väg 27.<br />
Nya mötesstationer<br />
på Kust till kustbanan<br />
möjliggör en<br />
tätare trafik samt ger<br />
möjlighet för<br />
godstrafik med minst<br />
ett par avgångar<br />
varje dag och<br />
riktning. Minst<br />
timmes turtäthet<br />
klaras och det finns<br />
visst utrymme under<br />
högtrafiktid att köra<br />
tätare med<br />
persontåg.<br />
Ökad tillgänglighet<br />
Åtgärder på både<br />
stråkets vägar och<br />
Kust till Kustbanan<br />
påverkar länets<br />
tillgänglighet, vilket<br />
stimulerar<br />
arbetstillfällen och<br />
breddat näringsliv.<br />
Effekter och måluppfyllelse<br />
Den totala kostnaden under länsplanens tidsperiod 2010- 2021 skiljer sig både vad gäller<br />
summa och fördelning över tid. Investeringar i föreslagen åtgärd under länsplanens tidsperiod<br />
kommer inte upp till den totala kostnaden vilket medför att en del av investeringarna<br />
senareläggs. Inom planperioden kommer objektet ge olika effekter och därmed olika grader av<br />
måluppfyllelse. Inom alternativ ram – 25 % blir effekterna näst lika med noll då<br />
investeringarna är mycket små. Även alternativ ram + 25 % uppnår ej önskad effekt så större<br />
delen av den totala kostnaden senareläggs. Större delen av investeringarna föreslås till<br />
planperiodens senare hälft.
STRÅK 4 10<br />
Större väginvesteringar<br />
Föreslagen åtgärd i steg 4, Väg 27, Möllenäs- Djuramåla finns med som större investering i<br />
samtliga förslagsramar .<br />
Mindre väginvesteringar<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder inom stråk 4 berör till största delen väg 27, med åtgärder som,<br />
mitträcke, korsnings åtgärder samt miljöprioriterade genomfarter. De olika alternativa<br />
ramarna skiljer sig vad gäller den totala kostnaden vilket ger olika effekter under länsplanens<br />
tidsram. Vid alternativ ram + 25 % tidigareläggs en större satsning på trafiksäkerhetsåtgärder<br />
på väg 27 vilket ger en snabbar måluppfyllelse enligt stråkanalysen. Kostnaderna inom<br />
ramalternativet – 25 % fördelas relativt jämt över tidsperioden med en större investering<br />
under planperiodens senare hälft.<br />
Tillgänglighetsåtgärder inom stråk 4 berör även de till största delen väg 27 med åtgärder som<br />
utveckling av ombytespunkter, utveckling av kollektivtrafiken, pendelparkeringar samt<br />
samverkan som ger attraktivitet sett dels ur ett miljövänligt perspektiv, dels ur bekvämlighetssynpunkt.<br />
De olika alternativa ramarna skiljer sig vad gäller den totala kostnaden för<br />
tillgänglighetsåtgärderna vilket ger olika effekter under länsplanens tidsram. Kostnaderna<br />
inom alternativ ram – 25 % fördelas relativt jämt över tidsperioden med en större investering<br />
under planperiodens senare del. Vid alternativ ram + 25 % tidigareläggs en större satsning på<br />
tillgänglighetsåtgärder samt en relativt stor satsning på dessa åtgärder i planperiodens senare<br />
hälft, vilket ger en snabbare måluppfyllelse enligt stråkanalysen.<br />
Inom föreslagna åtgärder för stråk 4 finns inga nyinvesteringar för gc- vägar som tas upp i de<br />
alternativa förslagsramarna.<br />
Aktuella målrubriker som mindre väginvesteringar inom stråk 4 påverkar i positiv riktning är:<br />
<strong>Region</strong> förstoring, Öresundsregionen och södra östersjöregionen, hamnarnas roll, goda<br />
förbindelser, miljö/gröna transporter, samverkan samt ökad säkerhet. (Målen beskrivs under<br />
rubrikerna nationella mål, regionala mål och lokala mål.) Alternativa ramar ska inte påverka<br />
prioriteringsordningen av föreslagna mindre väginvesteringar.<br />
Miljöbedömning<br />
Utgår från de fem miljömässiga (ekologiska) dimensionerna i en hållbar utveckling av<br />
samhället<br />
• Främja människors hälsa<br />
• Värna om den biologiska mångfalden och naturmiljön<br />
• Ta tillvara kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena<br />
• Bevara ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga<br />
• Trygga en god hushållning med naturresurser
STRÅK 4 11<br />
Väg 27 söder om Hallabro<br />
Väg 27 delen Möllenäs- Djuramåla<br />
KLIMAT<br />
Jämförelser i första hand energianvändning samt utsläpp av växthusgaser<br />
Väg 27 ingår i SEB Trans Link, ett vägstråk mellan Karlskrona och Göteborg som är av<br />
internationell betydelse. Väg 27 fungerar även som en viktig regional länk för trafik mellan<br />
Växjö och Ronneby. Vägtrafiken står för en stor del av luftföroreningarna och en bredare och<br />
bättre väg 27 (steg 4) leder inte till minskat bilåkande.<br />
Samtliga åtgärder som berör gång- och cykeltrafik (steg 1-3) samt förbättra resmöjligheterna<br />
med kollektivtrafik (steg 1-3) leder till minskade utsläpp av koldioxid och lägre användningen<br />
av fossil energi per capita jämfört med dagsläget. Vägombyggnaderna på väg 27 (steg 4),<br />
miljöprioriterade genomfarter (steg 3) ökar möjligheterna till jämnare hastighet med bil och<br />
därmed mindre bränsleförbrukning, lägre koldioxidutsläpp och effektivare energinyttjande.<br />
Upprustning av Kust till Kustbanan med nya föreslagna mötesstationer i Gullberna och<br />
Vissefjärda medför att transporter av gods överförs från väg till järnväg. Vilket på sikt leder<br />
till minskade utsläpp av koldioxid och lägre användningen av fossil energi per capita jämfört<br />
med dagsläget.<br />
Miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Frisk luft och Ingen övergödning bedöms<br />
därför inte påverkas av aktuella utbyggnadsåtgärder (steg 3-4). Föreslagna<br />
utbyggnadsåtgärder kommer inte medföra att någon miljökvalitetsnorm överskrids.<br />
HÄLSA<br />
Jämförelser i första hand buller samt risk/säkerhet<br />
Längs med väg 27 ligger två mindre samhällen, Backaryd med ca 400 personer och Hallabro<br />
med ca 260 personer. Boende i Backaryds samhälle är mer utsatta för störningar orsakade av<br />
trafiken eftersom väg 27 passerar genom samhället och bebyggelse finns på båda sidor om<br />
vägen. I Hallabro går vägen istället till stor del väster om bebyggelsen. Omledningen av<br />
genomfartstrafiken förbi Backaryd och Hallabro (steg 4) medför en förbättring av<br />
trafiksäkerheten och en minskning av bullerstörningar i Backaryd.<br />
Bättre förutsättningar för gång-, cykel- och kollektivtrafik (steg 1-3) bör leda till mindre<br />
biltrafik, något som bedöms ge utslag i form av mindre buller eller åtminstone lägre<br />
ökningstakt jämfört med situationen idag. Ett lokalt miljömål är att nätet av cykelbanor<br />
förtätas. Föreslagna förbifarter (steg 4) bidar till att bullernivån sänks i respektive samhälle.<br />
Längs väg 27 finns det ett stort antal anslutningar/korsningar av olika dignitet vilket bidrar till<br />
att trafiksäkerheten idag är otillfredsställande. Samtliga vägombyggnadsåtgärder (steg 3-4)<br />
ökar säkerheten genom att minska riskerna för olyckor längs väg 27 genom utbyggnad av<br />
mötesfri väg (mittseparering), reducering av fastighetsutfarter, trafiksäkerhetsåtgärder i
STRÅK 4 12<br />
Backaryd och Hallabro samt förbifarter för nämnda samhällen. Åtgärderna inom<br />
miljöprioriterade genomfarter (steg 3) ger även ökad säkerhet för de oskyddade trafikanterna.<br />
Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö påverkas inte negativt av åtgärderna.<br />
LANDSKAP<br />
Jämförelser görs i första hand utifrån beskrivningar i Riksintressen 3&4 kap MB, Natura<br />
2000, Områdesskydd 7 kap MB<br />
Naturmiljö<br />
Planerade åtgärder (steg 3-4) tangerar eller löper igenom ett flertal områden med särskilda<br />
naturmiljövärden. En utbyggnad av väg 27 i befintlig sträckning samt föreslagna förbifarter är<br />
en relativt liten förändring som inte kommer att påverka de regionala miljömålen eller<br />
kommunala miljömålen.<br />
Delmålet Ett rikt växt- och djurliv bedöms förbli oförändrad då området utmed väg 27 inte är<br />
det allra bästa för ett rikt växt- och djurliv och ombyggnaden görs i befintlig sträckning.<br />
Kulturmiljö<br />
Det finns inga utpekade områden med särskilda kulturmiljövärden inom föreslagna<br />
utbyggnadsområden (steg 4). Om enskilda fornlämningar påträffas bör det vara möjligt att ta<br />
stor hänsyn till. Hur detta ska utformas i detalj utreds i samband med den fortsatta<br />
planeringsprocessen.<br />
Landskapsbild/-karaktär<br />
Den visuella upplevelsen av landskapet påverkas bland annat av natur- och kulturlandskapets<br />
utseende, topografin och samspelet mellan mark, vatten, bebyggelse och vegetation.<br />
Förhållandet mellan öppna landskapsrum och utblickar och karakteristiska element som ger<br />
landskapet identitet uppfattas ofta positivt och ger betraktaren orienterbarhet.<br />
Väg 27 sträcker sig i nordsydlig riktning går genom ett stundtals kraftigt kuperad terräng med<br />
växelvis tät skogmark och små öppna landskapspartier. Byarna med sina ängs- och hagmarker<br />
utgör en del av landskapet liksom de småskaliga gårdsmiljöerna. Vägens befintliga profil är<br />
till stor del anpassad till landskapet och befintlig terräng vilket medför stora nivåskillnader<br />
främst mellan Backaryd och Hallabro. Ombyggnaden av väg 27 bedöms endast medföra små<br />
konsekvenser för landskapsbilden då föreslagna åtgärder följer befintlig vägsträckning. För<br />
trafikanterna förväntas förändring utgöras av att vägen breddas och får mitträcke.<br />
En utbyggnad av åtgärderna för miljöprioriterade genomfarter (steg 3) genom Backaryd och<br />
Hallabro, minimera väg 27 som en barriär genom samhällena. Viktigt att åtgärderna anpassas<br />
till funktion och samhällenas skala så att de skapar en tydlighet för de oskyddadetrafikanterna.<br />
Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö påverkas inte negativt av åtgärderna.<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
Jämförelser i första hand för användning mark och vatten<br />
Samtliga utbyggnadsåtgärder på väg 27 (steg 4) utförs inom vägområdet eller i direkt<br />
anslutning till befintligt vägområde. Detta medför att åtgärderna har en god resurshushållning<br />
med begränsade nya markintrång och därmed små konsekvenser för miljön.<br />
Odlingsmarken berörs i begränsad omfattning i form av markintrång och stängningen av<br />
direktutfarter kommer inte att leda till någon försämring i att bedriva ett rationellt jordbruk.
STRÅK 4 13<br />
Delmålet Ett rikt odlingslandskap bedöms därmed inte påverkas av denna åtgärd.<br />
SAMMANFATTNING<br />
Sammanfattning av den sammanlagda påverkan av föreslagna åtgärder jämfört med ”Nollalternativet”<br />
som är en framskrivning av dagens situation.<br />
++ = Betydande positiv - = Negativ<br />
+ = Positiv -- = Betydande negativ påverkan<br />
0 = sammantaget varken positiv eller negativ<br />
Miljöaspekt<br />
KLIMAT<br />
Nollalternativ<br />
Alternativ<br />
100%<br />
Alternativ<br />
– 25 %<br />
* Energianvändning - + - +<br />
* Utsläpp av klimatgaser - - + - ++<br />
HÄLSA<br />
* Buller - - + - ++<br />
* Risk & säkerhet - - + - ++<br />
LANDSKAP<br />
* Naturmiljö 0 0 0 0<br />
* Kulturmiljö + 0 0 0<br />
* Landskapsbild 0 0 0 0<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
0<br />
0<br />
0<br />
Alternativ<br />
+ 25 %<br />
0
STRÅK 4 1<br />
Stråk 4<br />
Väg 27 och 29 samt Kust till Kustbanan<br />
Karlskrona/Ronneby/Karlshamn- Växjö- Göteborg alt. Jönköping<br />
Stråket utgörs av riksväg 27 och 29 från <strong>Blekinge</strong> mot Växjö och Kust till Kustbanan från<br />
Karlskrona till Emmaboda via Växjö med målpunkter Alvesta (byte Stockholm) och<br />
Göteborg i väst. I <strong>Blekinge</strong> ansluter stråket till hamnarna i Karlshamn och Karlskrona med<br />
internationell färjetrafik. Båda hamnarna är s.k. TEN-hamnar och utgör tillsammans en av<br />
landets strategiska hamnregioner med särskild betydelse för Sveriges transnationella<br />
godstransporter.<br />
NATIONELLA MÅL REGIONALA MÅL LOKALA MÅL<br />
Transportpolitiska mål<br />
Det övergripande målet för<br />
transportpolitiken är att<br />
säkerställa en samhällsekonomiskt<br />
effektiv och<br />
långsiktigt hållbar<br />
transportförsörjning för<br />
medborgarna och<br />
näringslivet i hela landet.<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
Utveckla intelligenta<br />
transportlösningar som<br />
förbättrar tillgängligheten<br />
och ökar förutsättningar för<br />
regionförstoring.<br />
Öresundsregionen och<br />
södra Östersjöregionen<br />
1 <strong>Region</strong>ala miljömål för <strong>Blekinge</strong>, Länsstyrelsen <strong>Blekinge</strong> län<br />
Samverkan<br />
Utveckla samverkan mellan<br />
olika transportslag för att ge<br />
bättre pendlingsmöjligheter.<br />
Ökad säkerhet<br />
Högre vägstandard på väg 27<br />
för att ge ökad trafiksäkerhet<br />
för både oskyddade trafikanter
STRÅK 4 2<br />
Det övergripande målet<br />
förtydligas genom två<br />
jämbördiga mål, ett<br />
funktionsmål – Tillgänglighet<br />
samt ett hänsynsmål –<br />
Säkerhet, Miljö och Hälsa.<br />
Uppnå en ökad integration<br />
genom förbättrad<br />
infrastruktur och förbättrade<br />
kommunikationer.<br />
Hamnarnas roll<br />
Utveckla stråkets anslutande<br />
målpunkter (hamnarna i<br />
Karlshamn och Karlskrona)<br />
till internationella terminaler<br />
för effektiv och miljövänlig<br />
hantering av<br />
transportslagsövergripande<br />
transportlösningar.<br />
Goda förbindelser<br />
Goda förbindelser norr ut för<br />
såväl transporter av personer<br />
som av gods.<br />
Goda, snabba och säkra<br />
förbindelser med storstadsregionerna<br />
samt med<br />
marknadsregioner och<br />
lärosäten i region sydöst.<br />
Väl fungerande<br />
kommunikationer för att nå<br />
viktiga turistmål i länet.<br />
Samhällsplanering<br />
Senast år 2010 skall fysisk<br />
planering och samhällsbyggande<br />
grundas på<br />
program och strategier för<br />
hur ett varierat utbud av<br />
bostäder, arbetsplatser,<br />
service och kultur kan<br />
åstadkommas så att<br />
transportbehovet minskar och<br />
förutsättningarna för miljöanpassade<br />
och resurssnåla<br />
transporter förbättras.<br />
Miljö/gröna transporter<br />
År 2010 stabiliseras<br />
utsläppen av koldioxid från<br />
vägtrafik (exklusive transittrafik)<br />
på 1995 års nivå. 1<br />
Utveckla gröna transport-<br />
och för trafiken på vägen.<br />
Restidsförkortning<br />
Kust till kustbanan, sträckan<br />
Karlskrona-Emmaboda, är i<br />
dåligt skick med många<br />
kurvor låg hastighet, särskilt<br />
söder om Holmsjö, samt<br />
dålig räls. Utöver den dåliga<br />
standarden så finns det<br />
väldigt många plankorsningar<br />
med varierande plankorsningsskydd.<br />
Upprustning<br />
av banan innebär att restiden<br />
minskar vilket är ett mycket<br />
viktigt mål.<br />
Upprustningen finns med i<br />
regeringens närtidssatsning<br />
med start år 2009 och klar i<br />
december 2012.<br />
Turtäthet Kust till<br />
Kustbanan<br />
Med den uppgraderade<br />
banan och nya mötesspår i<br />
Vissefjärda och Gullberna<br />
samt en ombyggnad av<br />
mötesspåret i Holmsjö kan<br />
turtätheten väsentligt<br />
förbättras. Möjlighet finns att<br />
trafikera Kust till kustbanan<br />
delen Emmaboda-Karlskrona<br />
med timmestrafik. Med<br />
förbättringarna möjliggörs<br />
också en rationell godstrafik<br />
på banan.<br />
Energisnåla transportmedel<br />
Den största delen av personresorna<br />
ska göras med miljövänliga<br />
och energisnåla<br />
transportmedel som<br />
kollektiva färdmedel, med<br />
cykel eller till fots.<br />
Spårburen godstransport<br />
Verka för att industrins<br />
möjligheter att transportera<br />
gods på järnväg utvecklas<br />
och att underlaget för
STRÅK 4 3<br />
korridorer och system enligt<br />
EU:s senaste transport-<br />
policy.<br />
FUNKTION<br />
järnvägsgods stärks.<br />
Med de åtgärder som<br />
planeras genomföras på Kust<br />
till Kustbanan, delen<br />
Karlskrona-Emmaboda<br />
under åren 2009-2012<br />
kommer kapaciteten att öka<br />
och därmed förutsättningarna<br />
även för godstrafiken.<br />
Väg 27 och väg 29 är en viktig förbindelse mellan <strong>Blekinge</strong>, Småland och Västra<br />
Götalandsregionen. Stråket har viktiga funktioner på nationell, mellanregional, regional och<br />
lokal nivå. Väg 29 och väg 27 har en starkt sammanhållande funktion för utvecklingen längs<br />
hela kusten. Stråket har stor betydelse för arbetspendling inom arbetsmarknaderna i<br />
Karlskrona/Ronneby, Karlshamn, Kalmar, Växjö och orterna däremellan samt för<br />
kompetensförsörjning för kustkommunernas näringsliv.<br />
Riksväg 27 är idag ett viktigt pendlingsstråk mellan Karlskrona/Ronneby mot Växjö och en<br />
del av Baltic-Link. Samtidigt är den det naturliga vägvalet för tung trafik mellan dessa orter.<br />
De växande volymerna av gods och passagerare som färjetrafiken mellan Karlskrona och<br />
Gdynia genererar utgör också ett stort inslag i trafiken på denna väg. 23 % av transittrafiken<br />
via Karlskrona hamn använder riksväg 27.<br />
Väg 29 förbinder Karlshamn med väg 27. Förbindelsen är en viktig tillfartsväg för tung trafik<br />
till och från Karlshamns hamn och Mörrums bruk. Vägen är i relation till dess trafik<br />
funktionell sedan den 2004 byggts om och fått ny sträckning mellan Hoka och anslutningen<br />
till väg 27 i Kronoberg.<br />
I nära anslutning till stråket ligger två av länets tre viktiga hamnar, vilka är av stor betydelse<br />
för regionens utveckling. Som en konsekvens av den senaste tidens utveckling har det<br />
föreslagits att Karlshamn tillsammans med samverkanshamnen Karlskrona ska utgöra en av<br />
Sveriges strategiska hamnar. Denna samverkande hamn utgör idag Sveriges tredje största<br />
hamn.<br />
I anslutning till stråket ligger också Ronneby Flygplats, en av Sveriges tio nationella<br />
flygplatser. I Sydsverige finns ytterligare två nationella flygplatser, nämligen Malmö-Sturup<br />
och Göteborg-Landvetter, varav den sistnämnda också ligger vid stråket (riksväg 27)<br />
Kust till Kustbanan förbinder östra <strong>Blekinge</strong> med orter längre norrut i Småland och med<br />
bytespunkter till Södra stambanan i Alvesta. Kust till Kustbanan är en länk mellan <strong>Blekinge</strong><br />
och Göteborg och Stockholm. Banan knyter samman Karlskrona/Ronneby med Kalmar och<br />
Växjö. Sträckan Karlskrona- Emmaboda trafikeras f.n. både med tåg och buss. Fr.o.m. januari<br />
2009 körs sju dubbelturer med tåg och åtta med buss måndagar-fredagar. På helgerna är<br />
turutbudet lägre. Efter upprustningen, fr.o.m. januari 2013 planeras samtliga turer utföras med<br />
tåg. Godstrafik på Kust till Kustbanan till och från <strong>Blekinge</strong> förekommer idag endast<br />
sporadiskt. Banan är särskilt viktig för pendling till arbete och studier i Växjö/Kalmar och<br />
Emmaboda.
STRÅK 4 4<br />
BRISTER<br />
Bristerna i <strong>Blekinge</strong>s infrastruktur är väl kända vad gäller väg- och järnvägsförbindelser samt<br />
internationella flygförbindelser till och från <strong>Blekinge</strong>. Brister i infrastrukturen utgör i dag den<br />
främsta flaskhalsen för ökad tillgänglighet, både vad gäller person- och godstransporter.<br />
Följande brister för Kust till kustbanestråket kan identifieras kopplat mot ovan<br />
beskrivna mål och funktioner:<br />
• Problem som idag finns längs väg 27, som skär rakt igenom Backaryd och Hallabro, är<br />
bristande framkomlighet och säkerhet samt en störning av boendemiljön i form av<br />
buller. Dagens sträckning passerar dessutom i närheten av framtida skyddsområden för<br />
vattentäkt. Utredningar kring möjligheten till förbifart kring Backaryd och Hallabro<br />
behandlar bland annat barriäreffekter, olycksrisk och hot mot vattenskyddsområden.<br />
Ombyggnaden för resterande del av väg 27 är viktigt för regionen liksom för<br />
näringslivet i södra Sverige.<br />
• Bandelen Karlskrona-Emmaboda har som tidigare framhållits dålig standard vilken<br />
kommer att åtgärdas under de närmast kommande åren. Då planerade åtgärder<br />
genomförts kommer restiden Karlskrona-Emmaboda att ha reducerats från dagens ca<br />
45 minuter till ca 33 minuter. Vidare kommer bandelens kapacitet att väsentligt<br />
förbättras genom nya mötesspår i Vissefjärda och Gullberna samt genom ombyggnad<br />
av mötesspåren vid Holmsjö station.<br />
• Den relativt sett låga andelen godstrafik på järnväg måste öka för att<br />
järnvägstransporterna ska kunna bli effektivare och miljövänligare. <strong>Region</strong>en har en<br />
vilja att utveckla banan till en ett långsiktigt hållbart järnvägsnät för godstransporter.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Attitydpåverkan<br />
Påverka företag för<br />
att få de anställda att<br />
i större utsträckning<br />
välja kollektivtrafik<br />
eller cykel för<br />
arbetsresor.<br />
Påverka enskilda att<br />
med pris- och<br />
miljöargument i<br />
större utsträckning<br />
välja kollektivtrafiken.<br />
Påverka valet av<br />
STRATEGI ENLIGT FYRSTEGSPRINCIPEN<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt väg-/järnvägsnät.<br />
Ombytespunkter<br />
Identifiera och<br />
gestalta ombytespunkter<br />
för kollektivtrafiken<br />
och mellan<br />
olika trafikslag, ex<br />
cykel eller egen bil<br />
till kollektivtrafik.<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken<br />
Utveckla tåg- och<br />
bussförbindelserna i<br />
enlighet med den<br />
regionala kollektiv-<br />
Steg 3: Begränsade<br />
väg- och banförbättringsåtgärder.<br />
Gång- och cykelväg<br />
Anläggning av gång-<br />
och cykelbanor som<br />
på ett trafiksäkert<br />
sätt ansluter till<br />
hållplatser,<br />
terminaler och<br />
stationer som knyter<br />
samman det<br />
regionala<br />
kollektivtrafiknätet.<br />
Trafiksäkerhet<br />
Trafiksäkerhetsförbättringar<br />
av<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Mötesfri väg<br />
Om- och nybyggnad<br />
av delar av väg 27<br />
som innefattar<br />
förbifarterna<br />
Backaryd och<br />
Hallabro.<br />
Framtidens järnväg<br />
Upprustning av Kust<br />
till Kustbanan i<br />
enlighet med de<br />
planer som<br />
presenterats av<br />
Banverket.
STRÅK 4 5<br />
transportsätt för<br />
gods.<br />
EU-samarbete<br />
Genom olika former<br />
av utvecklingsarbete<br />
erbjuda intelligenta<br />
transportlösningar<br />
(ITS) som medverkar<br />
till att skapa<br />
långsiktigt hållbara<br />
transporter.<br />
Ortsanalys<br />
Ta fram ortsanalyser<br />
och fördjupade<br />
översiktsplaner som<br />
utgör stöd för en<br />
hållbar utveckling av<br />
tätorterna längs<br />
stråket.<br />
Policy<br />
Framtagande av<br />
transportpolicys,<br />
tillämpning och<br />
styrdokument.<br />
Kundservice<br />
Transportsystemets<br />
utformning, funktion<br />
och användning ska<br />
medverka till att ge<br />
alla en grundläggandetillgänglighet<br />
med god kvalitet<br />
och användbarhet.<br />
Samhällsplanering<br />
Möjliggör en förbättrad<br />
samordning<br />
av planeringsprocesser<br />
för transportinfrastrukturen<br />
och övrig fysisk<br />
samhällsplanering<br />
på lokal och regional<br />
nivå.<br />
trafikstrategi som<br />
<strong>Blekinge</strong>trafikens<br />
ägare skall fastställa<br />
under år 2009.<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering så att<br />
det blir lättare att<br />
använda kollektivtrafik<br />
t.ex. vid<br />
lokalisering av nya<br />
verksamheter, handel<br />
och bostäder.<br />
Säkra trafikmiljöer<br />
Se över möjligheterna<br />
att skolskjutsarna<br />
hämtar/lämnar skol-<br />
barn på mer trafiksäkra<br />
platser.<br />
Barns möjligheter att<br />
själva säkert<br />
använda transportsystemet<br />
och vistas i<br />
trafikmiljöer ökar.<br />
Tillgänglighetsanpassning<br />
Transportsystemet<br />
utformas så att det är<br />
användbart för<br />
personer med<br />
funktionsnedsättning.<br />
Förutsättningarna<br />
för att välja<br />
kollektivtrafik, gång<br />
och cykel förbättras.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utveckling av nya<br />
transport tjänster<br />
2 Kommunal järnväg till industriområdet på Verkö<br />
3 Kust till Kustbanan<br />
korsningar,<br />
anslutningar och<br />
sidoområden.<br />
Vägstandard<br />
Högre vägstandard på<br />
Väg 27 för att ge<br />
ökad transportkvalitet<br />
på hela<br />
sträckan samt för att<br />
få så jämn hastighet<br />
som möjligt med<br />
beaktande av<br />
trafiksäkerheten.<br />
Omlastningsterminal<br />
Fortsatt utveckling<br />
av omlastningsterminaler<br />
för gods i<br />
anslutning till<br />
hamnar.<br />
Attraktiv järnväg<br />
Restiden på länets<br />
järnvägar måste<br />
minska för att fler<br />
skall åka tåg i<br />
framtiden.<br />
Med nya mötesstationer<br />
på sträckan<br />
Emmaboda-<br />
Karlskrona kan såväl<br />
persontågstrafiken<br />
som godstrafiken öka.<br />
Med timmes turtäthet<br />
på Emmaboda-<br />
Karlskrona finns det<br />
fortfarande utrymme<br />
för godstrafik med<br />
möjliga avgångar<br />
varannan timme i<br />
varje riktning.<br />
Angöringsplatser<br />
Säkra uppställningsplatser<br />
för lastbilar<br />
vid strategiska<br />
punkter i anslutning<br />
Åtgärderna innebär<br />
en ca 7 minuter förkortad<br />
restid Karlskrona-Emmaboda<br />
till<br />
33 minuter.<br />
I samband med<br />
upprustningen<br />
beaktas möjligheterna<br />
till framtida tågstopp<br />
vid Kungsmarken<br />
(Gullberna<br />
resecentrum).<br />
Bytespunkter<br />
Höja kvalitén på<br />
bytespunkter mellan<br />
buss/bil till tåg vid<br />
befintliga järnvägsstationer<br />
längs Kust<br />
till Kustbanan.<br />
Anslutning hamnar<br />
Den kommunala<br />
industrispåret till<br />
Verkö 2 ansluter i<br />
Gullberna till<br />
<strong>Blekinge</strong> kustbana<br />
(BKB) och Kust till<br />
kustbanan (KTK).<br />
Direktanslutning till<br />
Verköspåret från BKB<br />
och KTK 3 är<br />
angelägen liksom en<br />
planskildhet mellan<br />
Österleden och<br />
Verköspåret. Ombyggnaden<br />
kräver nya<br />
spår.<br />
Nytt läge för en godsterminal/godsbangård<br />
i Karlskrona<br />
som ersättning för<br />
godsbangården vid<br />
Karlskrona C. Tänkbara<br />
alternativ är<br />
Torskors eller Verkö.
STRÅK 4 6<br />
och service genom<br />
utökad ITS<br />
användning.<br />
till stråket.<br />
För Verkö gäller att<br />
en rejäl upprustning<br />
av järnvägen görs<br />
liksom planskildhet<br />
mellan Österleden<br />
och järnvägen.<br />
Elektrifiering av<br />
industrispår till Verkö<br />
hamn är nödvändigt<br />
för att få ett enkelt<br />
flöde utan byte av lok.<br />
Resecentrum<br />
Höja kvalitén på<br />
bytespunkter mellan<br />
buss/bil till tåg vid<br />
befintliga järnvägsstationer<br />
i länet.<br />
Ett nytt resecentrum<br />
vid Kungsmarken/<br />
Gullberna skulle<br />
innebära stor tidsvinst<br />
för ca 70 % av de<br />
boende i Karlskrona<br />
kommun vid resor till<br />
såväl<br />
Malmö/Köpenhamn<br />
som Kalmar/Växjö.<br />
En sådan lokalisering<br />
ökar attraktiviteten<br />
för bostäder och verksamheter<br />
inom detta<br />
område som kan<br />
sägas vara<br />
kommunens<br />
befolkningsmässiga<br />
centrum.<br />
FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER PERIODEN 2010-2021 I BLEKINGE LÄN<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Attitydpåverkan<br />
Attitydförändringsprojekt<br />
i länets alla<br />
kommuner för att få<br />
anställda i företag<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt väg-/järnvägsnät.<br />
Ombytespunkter<br />
Bygga nya och<br />
förbättra befintliga<br />
ombytespunkter<br />
mellan olika<br />
Steg 3: Begränsade<br />
väg- och banförbättringsåtgärder.<br />
Pendelparkering<br />
Bygga pendelparkeringar<br />
vid<br />
ombytestationer till<br />
kollektivtrafiken<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Utbyggnad väg 27<br />
Ombyggnad mellan<br />
Möllenäs och<br />
Djuramåla med ny<br />
sträckning förbi
STRÅK 4 7<br />
och i offentlig<br />
förvaltning att i<br />
högre utsträckning<br />
cykla eller åka<br />
kollektivt till arbetet.<br />
Genom avgiftssystem<br />
stimulera till överflyttning<br />
av gods från<br />
väg till järnväg<br />
(förutsätter<br />
riksdagsbeslut).<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering<br />
(kommunernas<br />
översiktsplan och<br />
detaljplaner)<br />
Kollektivtrafiklösningar<br />
behandlas i<br />
samtliga planer som<br />
innebär etablering av<br />
ny bebyggelse och<br />
verksamheter.<br />
EU-samarbete<br />
Genom att aktivt<br />
deltaga i internationellatransportnätverk<br />
och EUprojekt<br />
arbeta för<br />
konkreta åtgärder<br />
som ökar tillgängligheten<br />
till <strong>Blekinge</strong> för<br />
såväl gods till och<br />
från hamnarna som<br />
för kollektivtrafikresenärer.<br />
Kundservice<br />
<strong>Blekinge</strong>trafiken<br />
verkar för fortsatt<br />
marknadsföring av<br />
kollektivtrafikutbudet.<br />
Nytt<br />
biljettmaskinsystem<br />
tas i bruk under åren<br />
2009-2010. Fortsatt<br />
satsning på<br />
trafikslag.<br />
Bygga väderskydd<br />
för de väntande och<br />
väderskyddade cykelställ<br />
vid ombytespunkter<br />
till kollektivtrafiken.<br />
Så få hastighetsnedsättningar<br />
som<br />
möjligt längs väg 27<br />
för att minska miljöbelastningen<br />
av<br />
tunga transporter.<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken<br />
Förbättringsarbete<br />
vad gäller turtäthet,<br />
synkronisering och<br />
möjlighet att byta<br />
trafikslag utan längre<br />
väntetider.<br />
Samverkan<br />
Utveckla möjligheten<br />
att ta med cykel på<br />
tåg och buss för att<br />
göra kollektivtrafiken<br />
mer attraktiv sett dels<br />
ur ett miljövänligt<br />
perspektiv, dels ur<br />
bekvämlighetssynpunkt.<br />
Anpassa färjornas<br />
ankomsttider med<br />
trafiktopparna på det<br />
regionala och lokala<br />
vägnätet.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utvecklad IT service<br />
längs stråket för att<br />
öka säkerhet och<br />
förbättra effektiviteten,<br />
exempelvis:<br />
utmed bl.a. Kust till<br />
kustbanan.<br />
Gång- och cykelväg<br />
Anläggning av gång-<br />
och cykelvägar som<br />
på ett trafiksäkert<br />
sätt ansluter till<br />
busshållplatser och<br />
terminaler.<br />
Miljöprioriterade<br />
genomfarter<br />
▪ Genom Backaryd<br />
▪ Genom Hallabro<br />
Trafiksäkerhet<br />
Mittseparering av<br />
väg 27 mellan<br />
Bredåkra och<br />
Möllenäs.<br />
Resecentrum<br />
Höja kvalitén på<br />
bytespunkter mellan<br />
buss/bil till tåg vid<br />
befintliga järnvägsstationer<br />
längs<br />
stråket.<br />
Angöringsplats<br />
E22/Rv29<br />
I anslutning till Rv 29<br />
korsning med E22<br />
planeras en<br />
angöringsplats för<br />
lastbilar som ska till<br />
regionens hamnar och<br />
företag. Platsen<br />
utformas säkert och<br />
utrustas med<br />
intelligenta logistiklösningar.<br />
EU-medel<br />
har sökts inom EWCT<br />
II.<br />
Backaryd och<br />
Hallabro.<br />
Statlig<br />
medfinansiering<br />
Kust till kustbanan<br />
har i<br />
närtidssatsningen fått<br />
statliga medel och<br />
banan kommer att<br />
upprustas 2009-2012<br />
med helsvetsade räls<br />
vilket möjliggör linje-<br />
och fjärrblockering.<br />
Nya mötesstationer<br />
byggs i Gullberna<br />
och Vissefjärda samt<br />
att befintlig mötesstation<br />
i Holmsjö<br />
uppgraderas
STRÅK 4 8<br />
realtidsvisning<br />
kommer att göras på<br />
de större<br />
hållplatserna och<br />
terminalerna.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Ökat<br />
kollektivtrafikresande<br />
Fler som åker<br />
kollektivt eller cyklar<br />
till arbetet.<br />
Om de korta<br />
bilresorna inom<br />
tätorterna byts ut mot<br />
buss, cykel eller<br />
promenad skulle det<br />
ge positiva effekter.<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
Stärka näringslivets<br />
internationella<br />
konkurrenskraft och<br />
underlätta hållbar<br />
regionförstoring.<br />
Ökad turism<br />
- Olika typer av ITstöd<br />
ex. elektroniska<br />
skyltar som informerar<br />
om tågförseningar,<br />
bilköer och<br />
avstängningar,<br />
variabla hastighetsgränser<br />
och smarta<br />
trafiksignaler.<br />
- Användning av GPS<br />
FÖRVÄNTADE EFFEKTER<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt vägnät.<br />
Enkelt att resa<br />
Enklare att åka<br />
kollektivt och att byta<br />
mellan olika trafikslag,<br />
ex från cykel<br />
eller bil till buss.<br />
Ökad standard och<br />
tillgänglighet.<br />
Resor och<br />
transporter som ökar<br />
tillgängligheten blir<br />
klimatsmartare och<br />
säkrare.<br />
Steg 3: Begränsade<br />
vägförbättringsåtgär-<br />
der.<br />
Ökad trafiksäkerhet<br />
De planerade<br />
åtgärderna mittseparering,sidoområdesåtgärder<br />
och<br />
korsningsåtgärder<br />
ger stor effekt på<br />
trafiksäkerheten.<br />
Säkrare och tryggare<br />
trafikmiljö för barnen<br />
genom förbättrade<br />
cykelvägar och<br />
säkrare trafikmiljö.<br />
Enkelt att resa<br />
Enklare att åka<br />
kollektivt och att byta<br />
mellan olika trafikslag,<br />
ex från cykel<br />
eller bil till buss.<br />
Ökad standard och<br />
tillgänglighet.<br />
Ökad tillväxt<br />
En utbyggnad av väg<br />
27 ger långsiktiga<br />
effekter på tillväxten i<br />
södra Sverige.<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Kortare restid<br />
Med de åtgärder som<br />
görs på Kust till<br />
kustbanan kommer<br />
restiden att minska<br />
med ca 7 minuter<br />
från dagens 40 till<br />
33. Förbättrade<br />
bytesmöjligheter i<br />
Emmaboda med<br />
ombyggnad av<br />
stationen där så att<br />
tåg från Kalmar och<br />
Karlskrona kan<br />
angöra samma<br />
plattform samtidigt<br />
vilket minimerar<br />
bytestiderna. Stängda<br />
plankorsningar<br />
förbättrar säkerheten<br />
och ökar möjligheten<br />
för tågen att köra<br />
fortare.<br />
Åtgärderna på väg<br />
27 ger både<br />
förkortad resväg och<br />
restid när vägen dras<br />
förbi Backaryd och<br />
Hallabro.<br />
Ökad kapacitet
STRÅK 4 9<br />
Ökat cyklande<br />
Bättre tillgänglighet<br />
och trafiksäkerhet för<br />
oskyddade<br />
trafikanter.<br />
Miljö<br />
Den växande trafikvolymen<br />
(vid<br />
förbättrad infrastruktur<br />
i anslutning<br />
till hamnar) ger<br />
effekter på miljön.<br />
Minskad onödig<br />
körning på olämpliga<br />
vägar med effektiva<br />
angöringsplatser för<br />
lastbilar.<br />
ALTERNATIV<br />
– 25 %, 100 % och + 25 %<br />
När flaskhalsarna<br />
genom Backaryd och<br />
Hallabro byggs bort<br />
blir det en avsevärd<br />
standardförbättring<br />
som också medger<br />
kapacitetsökning på<br />
väg 27.<br />
Nya mötesstationer<br />
på Kust till kustbanan<br />
möjliggör en<br />
tätare trafik samt ger<br />
möjlighet för<br />
godstrafik med minst<br />
ett par avgångar<br />
varje dag och<br />
riktning. Minst<br />
timmes turtäthet<br />
klaras och det finns<br />
visst utrymme under<br />
högtrafiktid att köra<br />
tätare med<br />
persontåg.<br />
Ökad tillgänglighet<br />
Åtgärder på både<br />
stråkets vägar och<br />
Kust till Kustbanan<br />
påverkar länets<br />
tillgänglighet, vilket<br />
stimulerar<br />
arbetstillfällen och<br />
breddat näringsliv.<br />
Effekter och måluppfyllelse<br />
Den totala kostnaden under länsplanens tidsperiod 2010- 2021 skiljer sig både vad gäller<br />
summa och fördelning över tid. Investeringar i föreslagen åtgärd under länsplanens tidsperiod<br />
kommer inte upp till den totala kostnaden vilket medför att en del av investeringarna<br />
senareläggs. Inom planperioden kommer objektet ge olika effekter och därmed olika grader av<br />
måluppfyllelse. Inom alternativ ram – 25 % blir effekterna näst lika med noll då<br />
investeringarna är mycket små. Även alternativ ram + 25 % uppnår ej önskad effekt så större<br />
delen av den totala kostnaden senareläggs. Större delen av investeringarna föreslås till<br />
planperiodens senare hälft.
STRÅK 4 10<br />
Större väginvesteringar<br />
Föreslagen åtgärd i steg 4, Väg 27, Möllenäs- Djuramåla finns med som större investering i<br />
samtliga förslagsramar .<br />
Mindre väginvesteringar<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder inom stråk 4 berör till största delen väg 27, med åtgärder som,<br />
mitträcke, korsnings åtgärder samt miljöprioriterade genomfarter. De olika alternativa<br />
ramarna skiljer sig vad gäller den totala kostnaden vilket ger olika effekter under länsplanens<br />
tidsram. Vid alternativ ram + 25 % tidigareläggs en större satsning på trafiksäkerhetsåtgärder<br />
på väg 27 vilket ger en snabbar måluppfyllelse enligt stråkanalysen. Kostnaderna inom<br />
ramalternativet – 25 % fördelas relativt jämt över tidsperioden med en större investering<br />
under planperiodens senare hälft.<br />
Tillgänglighetsåtgärder inom stråk 4 berör även de till största delen väg 27 med åtgärder som<br />
utveckling av ombytespunkter, utveckling av kollektivtrafiken, pendelparkeringar samt<br />
samverkan som ger attraktivitet sett dels ur ett miljövänligt perspektiv, dels ur bekvämlighetssynpunkt.<br />
De olika alternativa ramarna skiljer sig vad gäller den totala kostnaden för<br />
tillgänglighetsåtgärderna vilket ger olika effekter under länsplanens tidsram. Kostnaderna<br />
inom alternativ ram – 25 % fördelas relativt jämt över tidsperioden med en större investering<br />
under planperiodens senare del. Vid alternativ ram + 25 % tidigareläggs en större satsning på<br />
tillgänglighetsåtgärder samt en relativt stor satsning på dessa åtgärder i planperiodens senare<br />
hälft, vilket ger en snabbare måluppfyllelse enligt stråkanalysen.<br />
Inom föreslagna åtgärder för stråk 4 finns inga nyinvesteringar för gc- vägar som tas upp i de<br />
alternativa förslagsramarna.<br />
Aktuella målrubriker som mindre väginvesteringar inom stråk 4 påverkar i positiv riktning är:<br />
<strong>Region</strong> förstoring, Öresundsregionen och södra östersjöregionen, hamnarnas roll, goda<br />
förbindelser, miljö/gröna transporter, samverkan samt ökad säkerhet. (Målen beskrivs under<br />
rubrikerna nationella mål, regionala mål och lokala mål.) Alternativa ramar ska inte påverka<br />
prioriteringsordningen av föreslagna mindre väginvesteringar.<br />
Miljöbedömning<br />
Utgår från de fem miljömässiga (ekologiska) dimensionerna i en hållbar utveckling av<br />
samhället<br />
• Främja människors hälsa<br />
• Värna om den biologiska mångfalden och naturmiljön<br />
• Ta tillvara kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena<br />
• Bevara ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga<br />
• Trygga en god hushållning med naturresurser
STRÅK 4 11<br />
Väg 27 söder om Hallabro<br />
Väg 27 delen Möllenäs- Djuramåla<br />
KLIMAT<br />
Jämförelser i första hand energianvändning samt utsläpp av växthusgaser<br />
Väg 27 ingår i SEB Trans Link, ett vägstråk mellan Karlskrona och Göteborg som är av<br />
internationell betydelse. Väg 27 fungerar även som en viktig regional länk för trafik mellan<br />
Växjö och Ronneby. Vägtrafiken står för en stor del av luftföroreningarna och en bredare och<br />
bättre väg 27 (steg 4) leder inte till minskat bilåkande.<br />
Samtliga åtgärder som berör gång- och cykeltrafik (steg 1-3) samt förbättra resmöjligheterna<br />
med kollektivtrafik (steg 1-3) leder till minskade utsläpp av koldioxid och lägre användningen<br />
av fossil energi per capita jämfört med dagsläget. Vägombyggnaderna på väg 27 (steg 4),<br />
miljöprioriterade genomfarter (steg 3) ökar möjligheterna till jämnare hastighet med bil och<br />
därmed mindre bränsleförbrukning, lägre koldioxidutsläpp och effektivare energinyttjande.<br />
Upprustning av Kust till Kustbanan med nya föreslagna mötesstationer i Gullberna och<br />
Vissefjärda medför att transporter av gods överförs från väg till järnväg. Vilket på sikt leder<br />
till minskade utsläpp av koldioxid och lägre användningen av fossil energi per capita jämfört<br />
med dagsläget.<br />
Miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Frisk luft och Ingen övergödning bedöms<br />
därför inte påverkas av aktuella utbyggnadsåtgärder (steg 3-4). Föreslagna<br />
utbyggnadsåtgärder kommer inte medföra att någon miljökvalitetsnorm överskrids.<br />
HÄLSA<br />
Jämförelser i första hand buller samt risk/säkerhet<br />
Längs med väg 27 ligger två mindre samhällen, Backaryd med ca 400 personer och Hallabro<br />
med ca 260 personer. Boende i Backaryds samhälle är mer utsatta för störningar orsakade av<br />
trafiken eftersom väg 27 passerar genom samhället och bebyggelse finns på båda sidor om<br />
vägen. I Hallabro går vägen istället till stor del väster om bebyggelsen. Omledningen av<br />
genomfartstrafiken förbi Backaryd och Hallabro (steg 4) medför en förbättring av<br />
trafiksäkerheten och en minskning av bullerstörningar i Backaryd.<br />
Bättre förutsättningar för gång-, cykel- och kollektivtrafik (steg 1-3) bör leda till mindre<br />
biltrafik, något som bedöms ge utslag i form av mindre buller eller åtminstone lägre<br />
ökningstakt jämfört med situationen idag. Ett lokalt miljömål är att nätet av cykelbanor<br />
förtätas. Föreslagna förbifarter (steg 4) bidar till att bullernivån sänks i respektive samhälle.<br />
Längs väg 27 finns det ett stort antal anslutningar/korsningar av olika dignitet vilket bidrar till<br />
att trafiksäkerheten idag är otillfredsställande. Samtliga vägombyggnadsåtgärder (steg 3-4)<br />
ökar säkerheten genom att minska riskerna för olyckor längs väg 27 genom utbyggnad av<br />
mötesfri väg (mittseparering), reducering av fastighetsutfarter, trafiksäkerhetsåtgärder i
STRÅK 4 12<br />
Backaryd och Hallabro samt förbifarter för nämnda samhällen. Åtgärderna inom<br />
miljöprioriterade genomfarter (steg 3) ger även ökad säkerhet för de oskyddade trafikanterna.<br />
Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö påverkas inte negativt av åtgärderna.<br />
LANDSKAP<br />
Jämförelser görs i första hand utifrån beskrivningar i Riksintressen 3&4 kap MB, Natura<br />
2000, Områdesskydd 7 kap MB<br />
Naturmiljö<br />
Planerade åtgärder (steg 3-4) tangerar eller löper igenom ett flertal områden med särskilda<br />
naturmiljövärden. En utbyggnad av väg 27 i befintlig sträckning samt föreslagna förbifarter är<br />
en relativt liten förändring som inte kommer att påverka de regionala miljömålen eller<br />
kommunala miljömålen.<br />
Delmålet Ett rikt växt- och djurliv bedöms förbli oförändrad då området utmed väg 27 inte är<br />
det allra bästa för ett rikt växt- och djurliv och ombyggnaden görs i befintlig sträckning.<br />
Kulturmiljö<br />
Det finns inga utpekade områden med särskilda kulturmiljövärden inom föreslagna<br />
utbyggnadsområden (steg 4). Om enskilda fornlämningar påträffas bör det vara möjligt att ta<br />
stor hänsyn till. Hur detta ska utformas i detalj utreds i samband med den fortsatta<br />
planeringsprocessen.<br />
Landskapsbild/-karaktär<br />
Den visuella upplevelsen av landskapet påverkas bland annat av natur- och kulturlandskapets<br />
utseende, topografin och samspelet mellan mark, vatten, bebyggelse och vegetation.<br />
Förhållandet mellan öppna landskapsrum och utblickar och karakteristiska element som ger<br />
landskapet identitet uppfattas ofta positivt och ger betraktaren orienterbarhet.<br />
Väg 27 sträcker sig i nordsydlig riktning går genom ett stundtals kraftigt kuperad terräng med<br />
växelvis tät skogmark och små öppna landskapspartier. Byarna med sina ängs- och hagmarker<br />
utgör en del av landskapet liksom de småskaliga gårdsmiljöerna. Vägens befintliga profil är<br />
till stor del anpassad till landskapet och befintlig terräng vilket medför stora nivåskillnader<br />
främst mellan Backaryd och Hallabro. Ombyggnaden av väg 27 bedöms endast medföra små<br />
konsekvenser för landskapsbilden då föreslagna åtgärder följer befintlig vägsträckning. För<br />
trafikanterna förväntas förändring utgöras av att vägen breddas och får mitträcke.<br />
En utbyggnad av åtgärderna för miljöprioriterade genomfarter (steg 3) genom Backaryd och<br />
Hallabro, minimera väg 27 som en barriär genom samhällena. Viktigt att åtgärderna anpassas<br />
till funktion och samhällenas skala så att de skapar en tydlighet för de oskyddadetrafikanterna.<br />
Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö påverkas inte negativt av åtgärderna.<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
Jämförelser i första hand för användning mark och vatten<br />
Samtliga utbyggnadsåtgärder på väg 27 (steg 4) utförs inom vägområdet eller i direkt<br />
anslutning till befintligt vägområde. Detta medför att åtgärderna har en god resurshushållning<br />
med begränsade nya markintrång och därmed små konsekvenser för miljön.<br />
Odlingsmarken berörs i begränsad omfattning i form av markintrång och stängningen av<br />
direktutfarter kommer inte att leda till någon försämring i att bedriva ett rationellt jordbruk.
STRÅK 4 13<br />
Delmålet Ett rikt odlingslandskap bedöms därmed inte påverkas av denna åtgärd.<br />
SAMMANFATTNING<br />
Sammanfattning av den sammanlagda påverkan av föreslagna åtgärder jämfört med ”Nollalternativet”<br />
som är en framskrivning av dagens situation.<br />
++ = Betydande positiv - = Negativ<br />
+ = Positiv -- = Betydande negativ påverkan<br />
0 = sammantaget varken positiv eller negativ<br />
Miljöaspekt<br />
KLIMAT<br />
Nollalternativ<br />
Alternativ<br />
100%<br />
Alternativ<br />
– 25 %<br />
* Energianvändning - + - +<br />
* Utsläpp av klimatgaser - - + - ++<br />
HÄLSA<br />
* Buller - - + - ++<br />
* Risk & säkerhet - - + - ++<br />
LANDSKAP<br />
* Naturmiljö 0 0 0 0<br />
* Kulturmiljö + 0 0 0<br />
* Landskapsbild 0 0 0 0<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
0<br />
0<br />
0<br />
Alternativ<br />
+ 25 %<br />
0
STRÅK 5 1<br />
Stråk 5<br />
Väg 121 ”Tvärleden” samt Sydostlänken<br />
<strong>Blekinge</strong> – Halmstad via Olofström<br />
Tvärledsstråket utgörs av (länsvägarna 121 och 117) från Olofström till Halmstad via<br />
Lönsboda- Osby- Markaryd. I stråket ingår också Sydostlänken, järnvägen mellan Älmhult<br />
och Olofström med en planerad utbyggnad till <strong>Blekinge</strong> Kustbana. Det transportslagsövergripande<br />
stråket har stor betydelse för godstransporter och stärker transporter och hamnar<br />
i området. Vägnätet i stråket utgörs i hela sin sträckning genom länet av väg 121 från Pukavik<br />
(Karlshamn) i söder till länsgränsen i norr. Ett tillflöde av trafik sker från länsväg 116.<br />
Godstrafik på väg 121 söderut leds via E22:an till två av länets större hamnar i Sölvesborg<br />
och Karlshamn. Hamnen i Karlshamn är s.k. TEN-hamn med särskild betydelse för Sveriges<br />
transnationella godstransporter.<br />
NATIONELLA MÅL REGIONALA MÅL LOKALA MÅL<br />
Transportpolitiska mål<br />
Det övergripande målet för<br />
transportpolitiken är att<br />
säkerställa en samhällsekonomiskt<br />
effektiv och<br />
långsiktigt hållbar<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
Utveckla intelligenta<br />
transportlösningar som<br />
förbättrar tillgängligheten<br />
och ökar förutsättningar för<br />
regionförstoring.<br />
1 <strong>Region</strong>ala miljömål för <strong>Blekinge</strong>, Länsstyrelsen <strong>Blekinge</strong> län<br />
Samverkan<br />
Utveckla samverkan mellan<br />
olika transportslag för att ge<br />
bättre pendlingsmöjligheter.<br />
Ökad säkerhet
STRÅK 5 2<br />
transportförsörjning för<br />
medborgarna och<br />
näringslivet i hela landet.<br />
Det övergripande målet<br />
förtydligas genom två<br />
jämbördiga mål, ett<br />
funktionsmål – Tillgänglighet<br />
samt ett hänsynsmål –<br />
Säkerhet, Miljö och Hälsa.<br />
Södra Östersjöregionen och<br />
Hallandsregionen<br />
Uppnå en ökad integration<br />
genom förbättrad<br />
infrastruktur och förbättrade<br />
kommunikationer.<br />
Hamnarnas roll<br />
Utveckla stråkets anslutande<br />
målpunkter (hamnarna i<br />
Karlshamn och Sölvesborg)<br />
till internationella terminaler<br />
för effektiv och miljövänlig<br />
hantering av<br />
transportslagsövergripande<br />
transportlösningar.<br />
Framkomlighet<br />
Genomförande av projektet<br />
Tvärleden, i hela dess längd<br />
från <strong>Blekinge</strong> till Halmstad.<br />
Goda förbindelser<br />
Goda, snabba och säkra<br />
förbindelser med industritäta<br />
regioner samt med<br />
marknadsregioner och<br />
lärosäten i region sydöst.<br />
Väl fungerande<br />
kommunikationer för att nå<br />
viktiga turistmål i länet.<br />
Samhällsplanering<br />
Senast år 2010 skall fysisk<br />
planering och samhällsbyggande<br />
grundas på<br />
program och strategier för<br />
hur ett varierat utbud av<br />
bostäder, arbetsplatser,<br />
service och kultur kan<br />
åstadkommas så att<br />
transportbehovet minskar och<br />
förutsättningarna för miljöanpassade<br />
och resurssnåla<br />
transporter förbättras.<br />
Miljö/ gröna transporter<br />
År 2010 stabiliseras<br />
utsläppen av koldioxid från<br />
vägtrafik (exklusive transit-<br />
Högre vägstandard på väg 117<br />
och 121 för att ge ökad<br />
trafiksäkerhet för både<br />
oskyddade trafikanter och för<br />
trafiken på vägen.<br />
Energisnåla transportmedel<br />
Den största delen av personresorna<br />
ska göras med miljövänliga<br />
och energisnåla<br />
transportmedel som<br />
kollektiva färdmedel, med<br />
cykel eller till fots.<br />
Tillgänglighet<br />
Övervinna 121:ans<br />
barriäreffekter genom<br />
samhället Olofström.<br />
Hållbara transporter<br />
Väl fungerande infrastruktur<br />
där järnväg och busstrafik<br />
till stor del kan täcka<br />
behoven inom<br />
transportsektorn.<br />
Spårburen godstransport<br />
Verka för att industrins<br />
möjligheter att transportera<br />
gods på järnväg (Sydostlänken)<br />
utvecklas och att<br />
underlaget för järnvägsgods<br />
stärks.<br />
Järnvägsstation i Olofström<br />
Utbyggnad av Sydostlänken<br />
skapar framtida möjligheter<br />
till persontrafik mellan<br />
pendlingsintensiva orter i<br />
västra <strong>Blekinge</strong>n och<br />
omgivande regioner.
STRÅK 5 3<br />
trafik) på 1995 års nivå. 1<br />
Utveckla gröna transport-<br />
korridorer och system enligt<br />
EU:s senaste transport-<br />
policy.<br />
FUNKTION<br />
Tvärleden är en viktig förbindelse mellan inlandet och kusten både för arbetspendling och för<br />
varutransporter. Inom länet har väg 121 en stor och viktig funktion som transportled för gods<br />
från framförallt Olofströms kommun både norr och söderut.<br />
Näringslivet i Olofströms kommun kännetecknas av en stark och konkurrenskraftig industri<br />
med en bas inom fordonsindustrin. Det största företaget är Volvo Personvagnar AB,<br />
karrosskomponenter, med över 2000 anställda. En utbyggd och förbättrad väg 121<br />
(Tvärleden) skapar en transportled mellan hamnarna i <strong>Blekinge</strong> och västkusten, förenar flera<br />
industritäta orter samt har ett upptagningsområde med ett betydande befolkningsunderlag.<br />
Förutsättningar för gods- och persontrafik norrut skulle förbättras och säkerheten på vägen<br />
öka.<br />
En stor del av trafiken på väg 121 utgörs av pendlingstrafik. Idag ansluter resande till<br />
kustbanan med busstrafik på väg 121 till Karlshamn eller väg 116 till Bromölla.<br />
Resenärer till och från Olofström bör ges större valmöjligheter och en flexibilitet som ger<br />
korta restider och få byten.<br />
Den befintliga järnvägen mellan Olofström och Älmhult är länets mest trafikerade, avseende<br />
transport av gods inom industrin. Idag transporteras 120000 containrar per år med 14 dagliga<br />
godståg mellan Olofström och Göteborg. Någon persontrafik förekommer inte utmed denna<br />
järnväg i <strong>Blekinge</strong>. Det finns starka regionala intressen för att förlänga järnvägen från<br />
Olofström till <strong>Blekinge</strong> Kustbanan i höjd med Gustavstorp. Därigenom skapas en ny<br />
järnvägslänk, den s.k. Sydostlänken, för godstransporter mellan Södra stambanan och<br />
<strong>Blekinge</strong>s hamnar. En utbyggnad av Sydostlänken och en upprustning och elektrifiering av<br />
den befintliga banan skulle innebära kraftigt utökade möjligheter för näringslivet inom länet<br />
att utvecklas med en miljömässig hållbar inriktning på transporterna. En utbyggd Sydostlänk<br />
är i första hand en järnväg för godstrafik men den nya järnvägen planeras för att kunna få<br />
persontrafik i framtiden.<br />
Sölvesborgs och Karlshamns hamnar utgör stråkets två viktigaste målpunkter i söder, vilka är<br />
av stor betydelse för regionens utveckling.<br />
De två största verksamheterna i trakten är IKEA och Volvo. Båda dessa har starka intressen<br />
att kunna ha transporter söderut via järnväg till <strong>Blekinge</strong>s hamnar. Företagen har mycket<br />
omfattande transportbehov med östra och centrala Europa samt även Asien. Båda företagen<br />
har dessutom flera tusen anställda varav en hög andel är pendlare från andra kommuner.<br />
Enligt ledande företrädare för Volvo och IKEA är en utbyggnad av Sydostlänken den<br />
viktigaste infrastruktursatsningen för regionen.<br />
BRISTER<br />
Bristerna i <strong>Blekinge</strong>s infrastruktur är väl kända vad gäller väg- och järnvägsförbindelser samt<br />
internationella flygförbindelser till och från <strong>Blekinge</strong>. Brister i infrastrukturen utgör i dag den
STRÅK 5 4<br />
främsta flaskhalsen för ökad tillgänglighet, både vad gäller person- och godstransporter.<br />
Följande brister för Tvärledsstråket kan identifieras kopplat mot ovan beskrivna mål<br />
och funktioner:<br />
Sommaren år 2009 är etapp 1 av ombyggnaden av väg 121 genom <strong>Blekinge</strong> klar. Kvarstående<br />
brister finns i vägens fortsättning till Skånegränsen och förbi Lönsboda till Osby. Byggande<br />
av 2 mil ny väg mellan Osby och Markaryd planeras starta efter sommaren 2009.<br />
• De största bristerna gällande trafiksäkerheten för oskyddade trafikanter finns på<br />
121:an genom Olofström. Korsningarna är dåligt utformade och vägen är utformad så<br />
att hastigheterna inte efterföljs. Detta ger stora trafiksäkerhetsbrister. Järnvägen till<br />
Volvo ligger idag vid väg 121 och utgör en barriär mellan<br />
bostadsområden/verksamhetsområden i väster samt centrum/bostadsområden i öster.<br />
En målpunkt i form av ett stationsområde skulle kunna överbrygga dagens problem<br />
och därmed lyfta fram den del av Olofström som idag till större delen består av ett<br />
transportrum. Detta kräver utredningar inom områden som t.ex. trafik, tillgänglighet<br />
och säkerhet.<br />
• Dagens utformning av vägen bidrar till att länsvägen snarast upplevs som en förbifart<br />
till samhället än som en del av det. Vidare uppfyller inte trafiksäkerheten de krav som<br />
ställs på dagens trafikmiljö, framförallt då det gäller oskyddade trafikanter.<br />
• Ett genomförande av hela Tvärleden bättrar förutsättningarna för gods- och<br />
persontrafik norrut samt ökar säkerheten på vägen. Tvärleden skapar en transportled<br />
mellan hamnarna i <strong>Blekinge</strong> och på västkusten, förenar flera industritäta orter samt har<br />
ett upptagningsområde med ett betydande befolkningsunderlag.<br />
• Den relativt sett låga andelen godstrafik på järnväg måste öka för att<br />
järnvägstransporterna ska kunna bli effektivare och miljövänligare. Projektet<br />
Sydostlänken är en förlängning av den befintliga järnvägen mellan Älmhult och<br />
Olofström till <strong>Blekinge</strong> kustbana med anslutningar både öster och västerut. Syftet är<br />
att kunna erbjuda ett miljövänligt, säkert och konkurrenskraftigt alternativ till gods-<br />
och personbefordran på landsvägarna. En utbyggnad av Sydostlänken skulle avlasta<br />
södra stambanan och förbättra transportkapaciteten mellan industriverksamheter<br />
längre norrut samt kustlandet med dess hamnar.<br />
• Nuvarande järnväg mellan Olofström och Älmhult är inte elektrifierad och stora delar<br />
av banan är av mycket dålig standard och hastigheterna låga i förhållande till en<br />
modern järnväg. Behovet av en upprustning är stort. Järnvägen har omfattande<br />
godstrafik och är mycket viktig för Volvos transporter från Olofströmsfabriken till<br />
sammansättningsfabrikerna i Göteborg och Gent. En utbyggnad av den nya bandelen<br />
mellan Olofström och BKB före upprustningen av den befintliga järnvägen skulle<br />
underlätta upprustningen då banan inte kan vara avstängd med hänvisning till Volvos<br />
transportbehov.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
STRATEGI ENLIGT FYRSTEGSPRINCIPEN<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt väg-/järnvägsnät.<br />
Steg 3: Begränsade<br />
väg- och banförbättringsåtgärder.<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.
STRÅK 5 5<br />
Attitydpåverkan<br />
Påverka företag för<br />
att få de anställda att<br />
i större utsträckning<br />
välja kollektivtrafik<br />
eller cykel för<br />
arbetsresor.<br />
Påverka valet av<br />
transportsätt för<br />
gods.<br />
EU-samarbete<br />
Genom olika former<br />
av utvecklingsarbete<br />
erbjuda intelligenta<br />
transportlösningar<br />
(ITS) som medverkar<br />
till att skapa<br />
långsiktigt hållbara<br />
transporter.<br />
Ortsanalys<br />
Ta fram ortsanalyser<br />
och fördjupade<br />
översiktsplaner som<br />
utgör stöd för en<br />
hållbar utveckling av<br />
tätorter längs<br />
stråket.<br />
Policy<br />
Framtagande av<br />
transportpolicys,<br />
tillämpning och<br />
styrdokument.<br />
Kundservice<br />
Transportsystemets<br />
utformning, funktion<br />
och användning ska<br />
medverka till att ge<br />
alla en grundläggandetillgänglighet<br />
med god kvalitet<br />
och användbarhet.<br />
Samhällsplanering<br />
Möjliggör en förbättrad<br />
samordning<br />
Ombytespunkter<br />
Identifiera och<br />
gestalta ombytespunkter<br />
för kollektivtrafiken<br />
och mellan<br />
olika trafikslag, ex<br />
cykel eller egen bil<br />
till kollektivtrafik.<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken<br />
Utveckla kollektivtrafiken<br />
längs stråket<br />
vad gäller busstrafik.<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering så att<br />
det blir lättare att<br />
använda kollektivtrafik<br />
t.ex. vid<br />
lokalisering av nya<br />
verksamheter, handel<br />
och bostäder. I<br />
samband med<br />
upprättandet av<br />
kommunala planer<br />
skall anges hur man<br />
tänkt sig lösa<br />
kollektivtrafiken.<br />
Säkra trafikmiljöer<br />
Se över möjligheterna<br />
att skolskjutsarna<br />
hämtar/lämnar skol-<br />
barn på mer trafiksäkra<br />
platser.<br />
Barns möjligheter att<br />
själva säkert<br />
använda transportsystemet<br />
och vistas i<br />
trafikmiljöer ökar.<br />
Tillgänglighetsanpassning<br />
Transportsystemet<br />
utformas så att det är<br />
Gång- och cykelväg<br />
Anläggning av gång-<br />
och cykelbanor som<br />
på ett trafiksäkert<br />
sätt ansluter till<br />
hållplatser och<br />
arbetsplatser.<br />
Trafiksäkerhet<br />
Trafiksäkerhetsförbättringar<br />
av<br />
korsningar,<br />
anslutningar och<br />
sidoområden.<br />
Vägstandard<br />
Högre vägstandard<br />
på väg 121 för att ge<br />
ökad<br />
transportkvalitet på<br />
hela sträckan.<br />
Omlastningsterminal<br />
Fortsatt utveckling<br />
av omlastningsterminaler<br />
för gods i<br />
anslutning till<br />
hamnar.<br />
Attraktiv järnväg<br />
Utveckla tågförbindelserna<br />
för<br />
godstransporter på<br />
befintlig bana mellan<br />
Olofström-Älmhult.<br />
Framtidens väg 121<br />
Samordna utbyggnad<br />
av etapp 2 med<br />
Skånes upprustning<br />
av vägen från<br />
Lönsboda till<br />
<strong>Blekinge</strong>gränsen för<br />
ökad trafiksäkerhet<br />
och reducerad<br />
miljöpåverkan.<br />
Framkomlighet och<br />
tillgänglighet<br />
Åtgärder på väg<br />
121genom samhället<br />
Olofström som<br />
övervinner barriärer<br />
och skapar ett<br />
trafiksäkert och<br />
stadsmässigt vägrum.<br />
Framtidens järnväg<br />
Sydostlänken:<br />
Förbinder västkusten<br />
och södra stambanan<br />
med <strong>Blekinge</strong><br />
Kustbana via<br />
Olofström och<br />
Karlshamns hamn<br />
samt vidare till<br />
Baltikum/Ryssland/Ki<br />
na via järnväg.<br />
Anslutning hamnar<br />
Ny godbangård och<br />
kombiterminal i<br />
anslutning till hamnen<br />
i Karlshamn.<br />
Elektrifiering av<br />
industrispår till<br />
Karlshamns hamn.<br />
Ny anslutningsväg till<br />
handelshamnen i<br />
Sölvesborg.<br />
Resecentrum<br />
Vid en utbyggnad av<br />
Sydostlänken kan en
STRÅK 5 6<br />
av planeringsprocesser<br />
för transportinfrastrukturen<br />
och övrig fysisk<br />
samhällsplanering<br />
på lokal och regional<br />
nivå.<br />
användbart för<br />
personer med<br />
funktionsnedsättning.<br />
Förutsättningarna<br />
för att välja<br />
kollektivtrafik, gång<br />
och cykel förbättras.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utveckling av nya<br />
transporttjänster och<br />
service genom<br />
utökad ITS<br />
användning.<br />
ny järnvägstation i<br />
Olofström etableras.<br />
FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER PERIODEN 2010-2021 I BLEKINGE LÄN<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Attitydpåverkan<br />
Attitydförändringsprojekt<br />
i länets alla<br />
kommuner för att få<br />
anställda i företag<br />
och i offentlig<br />
förvaltning att i<br />
högre utsträckning<br />
cykla eller åka<br />
kollektivt till arbetet.<br />
Genom avgiftssystem<br />
stimulera till överflyttning<br />
av gods från<br />
väg till järnväg<br />
(förutsätter<br />
riksdagsbeslut).<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering<br />
(kommunernas<br />
översiktsplan och<br />
detaljplaner)<br />
Kollektivtrafiklösningar<br />
behandlas i<br />
samtliga planer som<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt väg-/järnvägsnät.<br />
Ombytespunkter<br />
Ytterligare höja<br />
kvalitén på de<br />
viktigaste<br />
bytespunkterna<br />
mellan t.e.x. lokal<br />
och regional trafik.<br />
Fullfölja pågående<br />
tillgänglighetsanpassning<br />
av<br />
hållplatser.<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken<br />
Förbättringsarbete<br />
vad gäller turtäthet,<br />
synkronisering och<br />
möjlighet att byta<br />
trafikslag utan längre<br />
väntetider.<br />
Samverkan<br />
Utveckla möjligheten<br />
att ta med cykel på<br />
bussen för att göra<br />
kollektivtrafiken mer<br />
attraktiv sett dels ur<br />
Steg 3: Begränsade<br />
väg- och banförbättringsåtgärder.<br />
Gång- och cykelväg<br />
Gång- och<br />
cykelvägsåtgärder:<br />
▪Gång- och cykelväg<br />
genom Olofström<br />
(väg 121).<br />
▪Kyrkhult- Olofström<br />
(väg 116).<br />
Angöringsplats<br />
Säkra uppställningsplatser<br />
för lastbilar<br />
vid strategiska<br />
punkter i anslutning<br />
till väg 121.<br />
Miljöprioriterade<br />
genomfarter<br />
Attraktivare<br />
Olofström-<br />
ombyggnad av väg<br />
121 genom<br />
samhället.<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Utbyggnad väg 121,<br />
Tvärleden<br />
Mittseparering byggs<br />
på sträckor där det<br />
saknas och är<br />
möjligt.<br />
▪Tvärleden:<br />
Olofström- Osby-<br />
Markaryd delen<br />
Vilshult-länsgräns.<br />
Utbyggnad av<br />
järnväg,<br />
Sydostlänken<br />
Utbyggnad<br />
avSydostlänken - ny<br />
järnväg Olofström-<br />
<strong>Blekinge</strong> kustbana.<br />
Upprustning och<br />
elektrifiering av<br />
befintlig bana<br />
Olofström- Älmhult.<br />
Ny godsbangård och
STRÅK 5 7<br />
innebär etablering av<br />
ny bebyggelse och<br />
verksamheter.<br />
EU-samarbete<br />
Genom att aktivt<br />
deltaga i internationellatransportnätverk<br />
och EUprojekt<br />
arbeta för<br />
konkreta åtgärder<br />
som ökar tillgängligheten<br />
till <strong>Blekinge</strong> för<br />
såväl gods till och<br />
från hamnarna som<br />
för kollektivtrafikresenärer.<br />
Kundservice<br />
<strong>Blekinge</strong>trafiken<br />
verkar fortsatt för<br />
marknadsföring av<br />
kollektivtrafikutbudet.<br />
Speciellt görs insatser<br />
för att underlätta<br />
biljettköp och påverka<br />
tidtabeller som inte är<br />
samordnade mellan<br />
berörda tågoperatörer.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Ökat<br />
kollektivtrafikresande<br />
Fler som åker<br />
kollektivt eller cyklar<br />
till arbetet.<br />
Om de korta<br />
bilresorna inom<br />
tätorterna byts ut mot<br />
buss, cykel eller<br />
promenad skulle det<br />
ge positiva effekter.<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
ett miljövänligt<br />
perspektiv, dels ur<br />
bekvämlighetssynpunkt.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utvecklad IT service<br />
längs stråket för att<br />
öka säkerhet och<br />
förbättra effektiviteten,<br />
exempelvis:<br />
- Olika typer av ITstöd<br />
ex. elektroniska<br />
skyltar som informerar<br />
om, bilköer och<br />
avstängningar,<br />
variabla hastighetsgränser<br />
och smarta<br />
trafiksignaler.<br />
- Användning av GPS<br />
FÖRVÄNTADE EFFEKTER<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt vägnät.<br />
Enkelt att resa<br />
Enklare att åka<br />
kollektivt och att byta<br />
mellan olika trafikslag,<br />
ex från cykel<br />
eller bil till buss.<br />
Ökad standard och<br />
tillgänglighet.<br />
Resor och<br />
transporter som ökar<br />
tillgängligheten blir<br />
klimatsmartare och<br />
säkrare.<br />
Steg 3: Begränsade<br />
vägförbättringsåtgär-<br />
der.<br />
Ökad trafiksäkerhet<br />
De planerade<br />
åtgärderna mittseparering,sidoområdesåtgärder,<br />
korsningsåtgärder<br />
samt åtgärder på<br />
121:an genom<br />
Olofström ger stor<br />
effekt på trafiksäker-<br />
heten.<br />
Säkrare och tryggare<br />
trafikmiljö för barnen<br />
kombiterminal i<br />
Karlshamn (se även<br />
stråk 2)<br />
Utbyggnad av ny<br />
godsbangård och<br />
kombiterminal i<br />
anslutning till<br />
hamnen i Karlshamn<br />
planeras ske under<br />
2010 – 2013.<br />
Samtidigt med<br />
utbyggnaden<br />
elektrifieras spåren<br />
till hamnen.<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Utbyggnad av<br />
Tvärleden ger :<br />
Pågående och<br />
planerad ombyggnad<br />
stärker<br />
godstransportnoderna<br />
och hamnarna i<br />
området.<br />
Effektivisering av<br />
nuvarande näringsliv<br />
(flexibla transporter<br />
till kund).<br />
Utvecklar rörligheten
STRÅK 5 8<br />
Stärka näringslivets<br />
internationella<br />
konkurrenskraft och<br />
underlätta hållbar<br />
regionförstoring.<br />
Ökad turism<br />
Enklare att ta sig till<br />
turistmålpunkter<br />
samt enklare att<br />
utveckla turismen<br />
längs stråket.<br />
genom förbättrade<br />
cykelvägar och mer<br />
trafiksäker trafikmiljö.<br />
Ökad tillgänglighet<br />
Åtgärderna genom<br />
samhällena längs väg<br />
121 bidrar till ökad<br />
tillgänglighet till<br />
målpunkterna för de<br />
oskyddade<br />
trafikanterna.<br />
Ökad tillväxt<br />
En utbyggnad av väg<br />
121 ger långsiktiga<br />
effekter på tillväxten i<br />
södra Sverige.<br />
Utvecklingen av<br />
närliggande hamnar<br />
i <strong>Blekinge</strong> utgör en<br />
resurs för tillväxten i<br />
Östersjöområdet.<br />
Ökat cyklande<br />
Bättre tillgänglighet<br />
och trafiksäkerhet för<br />
oskyddade<br />
trafikanter.<br />
Miljö<br />
Den växande trafikvolymen<br />
(vid<br />
förbättrad infrastruktur<br />
i anslutning<br />
till hamnar) ger<br />
effekter på miljön.<br />
på arbetsmarknaden<br />
(pendling).<br />
Minskar<br />
transporttiderna,<br />
vilket ger bättre<br />
miljö.<br />
Utbyggnad av<br />
Sydostlänken ger :<br />
Hållbar utveckling-<br />
En utbyggnad av<br />
Sydostlänken skulle<br />
innebära kraftigt<br />
utökade möjligheter<br />
för näringslivet att<br />
utvecklas med en<br />
miljömässigt hållbar<br />
inriktning på<br />
transporterna.<br />
(Järnvägsanslutning<br />
Volvo i Olofström-<br />
regionens hamnar.)<br />
Sydostlänken skulle<br />
avlasta södra<br />
stambanan och<br />
förbättra<br />
transportkapaciteten<br />
mellan industriverksamheter<br />
längre<br />
norrut samt<br />
kustlandet med dess<br />
hamnar.<br />
Ökad kapacitet<br />
Snabb och<br />
kapacitetsstark<br />
kollektivtrafik och<br />
godstrafik.<br />
Miljö<br />
Överflyttning av gods<br />
från väg till järnväg<br />
medför minskad<br />
miljöbelastning.
STRÅK 5 9<br />
Effekter och måluppfyllelse<br />
ALTERNATIV<br />
– 25 %, 100 % och +25 %<br />
Större väginvesteringar<br />
Inom stråk 5- Väg 121 ”Tvärleden” samt Sydostlänken, <strong>Blekinge</strong> – Halmstad via Olofström<br />
finns inga större väginvesteringar som ingår i alternativa ramar.<br />
Mindre väginvesteringar<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder inom stråk 5 berör till största delen väg 121 och till viss del väg 116,<br />
med åtgärder som miljöprioriterad genomfart, mitträcke, korsnings åtgärder, breddning av väg<br />
samt iordningställande av sidoområden. De olika alternativa ramarna skiljer sig vad gäller den<br />
totala kostnaden vilket ger olika effekter under länsplanens tidsram. Vid alternativ ram + 25<br />
% tidigareläggs en större satsning på trafiksäkerhetsåtgärder på väg 121 vilket ger en snabbar<br />
måluppfyllelse enligt stråkanalysen. Kostnaderna inom ramalternativet – 25 % fördelas<br />
relativt jämt över tidsperioden med en större investering under planperiodens senare hälft.<br />
Tillgänglighetsåtgärder inom stråk 5 berör även de till största delen väg 121 med åtgärder<br />
som utveckling av ombytespunkter, handikappanpassning, utveckling av kollektivtrafiken<br />
samt samverkan som ger attraktivitet sett dels ur ett miljövänligt perspektiv, dels ur<br />
bekvämlighetssynpunkt. De olika alternativa ramarna skiljer sig vad gäller den totala<br />
kostnaden för tillgänglighetsåtgärderna vilket ger olika effekter under länsplanens tidsram.<br />
Kostnaderna inom alternativ ram – 25 % fördelas relativt jämt över tidsperioden med en större<br />
investering under planperiodens senare del. Vid alternativ ram + 25 % tidigareläggs en större<br />
satsning på tillgänglighetsåtgärder samt en relativt stor satsning på dessa åtgärder i<br />
planperiodens senare hälft, vilket ger en snabbare måluppfyllelse enligt stråkanalysen.<br />
Nyinvesteringar på gc- vägar (50%) inom aktuellt stråk berör väg 121 och väg 116 med<br />
aktuella objekt, gång- och cykelväg genom Olofström (väg 121) och Kyrkhult- Olofström (väg<br />
116). De olika alternativa ramarna likt ovanstående fördelning med en relativt jämn<br />
fördelning av medel i alternativ ram -25 % och med en större satsning på gång- och<br />
cykelåtgärder i tidsperiodens senare hälf.<br />
Aktuella målrubriker som mindre väginvesteringar på väg 121och väg 116 påverkar i positiv<br />
riktning är: framkomlighet, goda förbindelser, miljö/ gröna transporter, ökad säkerhet och<br />
tillgänglighet. (Målen beskrivs under rubrikerna nationella mål, regionala mål och lokala<br />
mål.)<br />
Mindre medfinanserings objekt<br />
Inom stråk Stråk 5- Väg 121 ”Tvärleden” samt Sydostlänken, <strong>Blekinge</strong> – Halmstad via<br />
Olofström finns inga direkt utpekade medfinanserings objekt som ingår i alternativa ramar.
STRÅK 5 10<br />
Miljöbedömning<br />
Utgår från de fem miljömässiga (ekologiska) dimensionerna i en hållbar utveckling av<br />
samhället<br />
• Främja människors hälsa<br />
• Värna om den biologiska mångfalden och naturmiljön<br />
• Ta tillvara kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena<br />
• Bevara ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga<br />
• Trygga en god hushållning med naturresurser<br />
Bilder från väg 121 genom Olofström<br />
KLIMAT<br />
Jämförelser i första hand energianvändning samt utsläpp av växthusgaser<br />
Godstrafiken, speciellt med lastbil, har ökat kraftigt i hela landet och särskilt i <strong>Blekinge</strong>.<br />
Godstrafiken genom hamnarna i <strong>Blekinge</strong> väntas öka i fortsatt snabb takt. Väg 121 dess<br />
anslutningar till <strong>Blekinge</strong>s hamnar erbjuder gena förbindelser med grannländerna. Allmänt<br />
stark trafiktillväxt i kombination med en snabb ökning av den internationella lastbilstrafiken<br />
kommer att få konsekvenser för de lokala miljöförhållandena.<br />
Samtliga åtgärder som berör gång- och cykeltrafik (steg 1-3) samt förbättrar resmöjligheterna<br />
med kollektivtrafik (steg 1-4) leder till minskade utsläpp av koldioxid och lägre användningen<br />
av fossil energi per capita jämfört med dagsläget. Utbyggnad av väg 121 (steg 4) ökar<br />
möjligheterna till jämnare hastighet med bil och därmed mindre bränsleförbrukning, lägre<br />
koldioxidutsläpp och effektivare energinyttjande.<br />
Den ökning av systemkapaciteten som Sydostlänken (steg 4) innebär förbättrar<br />
förutsättningarna för att öka andelen godstransporter och personresor med tåg.<br />
Elektrifieringen av banan och en ökad tågtransportandel minskar oljeberoendet och minskar<br />
utsläppen av luftföroreningar och växthusgaser, inte minst koldioxid, och främjar därmed<br />
väsentligt en hållbar utveckling. Utbyggnaden av den ”felande länken” medför också att<br />
transportlängderna och transportarbetet totalt minskar vilket ytterligare förstärker<br />
Sydostlänkens positiva effekter för miljön och säkerheten.<br />
Miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Frisk luft och Ingen övergödning bedöms<br />
inte påverkas av aktuella utbyggnadsåtgärder (steg 3-4). Föreslagna utbyggnadsåtgärder<br />
kommer inte medföra att någon miljökvalitetsnorm överskrids.
STRÅK 5 11<br />
HÄLSA<br />
Jämförelser i första hand buller samt risk/säkerhet<br />
Mellan Västkusten och <strong>Blekinge</strong> finns idag ingen naturlig och gen förbindelse. För att åtgärda<br />
detta planeras en tvärled mellan Halmstad och Karlshamn, som förväntas få såväl nationell<br />
som regional och lokal betydelse. Därmed skapas bättre förutsättningar för arbetspendling och<br />
näringslivsutbyte mellan närliggande kommuner och för exempelvis transporter mellan<br />
<strong>Blekinge</strong> och Västkusten. Väg 121 med dess trafik går genom flera mindre tätorter. Buller,<br />
avgaser och barriäreffekter är besvärande. Ett stort antal gatukorsningar innebär säkerhetsrisker.<br />
Inbromsningar och accelerationer medför så väl ökade risker för olyckor som ökande<br />
utsläpp till miljön. Utbyggnad av Tvärleden ska förbättra för både den långväga och den<br />
regionala trafiken.<br />
I dag har väg 121, delen Skälmershult- länsgränsen (steg 4) låg geometrisk standard och dålig<br />
sikt med få möjligheter till omkörning. Genom föreslagna åtgärder förbättras trafiksäkerheten.<br />
Bättre förutsättningar för gång-, cykel- och kollektivtrafik (steg 1-3) bör leda till mindre<br />
biltrafik, något som bedöms ge utslag i form av mindre buller eller åtminstone lägre<br />
ökningstakt jämfört med situationen idag.<br />
Miljöprioriterade genomfart, Olofström (steg 3) ökar säkerheten genom att minska riskerna<br />
för olyckor längs vägen, skapa bättre framkomlighet och ett mer stadsmässigt gaturum genom<br />
samhället. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö påverkas inte negativt av åtgärderna.<br />
Utformningen av Sydostlänkens (steg 4) bana i plan och profil måste ske med stor hänsyn till<br />
omgivningen och möjligheterna att minska problemen som banan och trafiken kan medföra<br />
måste beaktas. För att minska bullerstörningarna kan bullerskydd i form av vallar och plank<br />
anordnas och även fastighetsnära åtgärder vidtas.<br />
Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö påverkas inte negativt av åtgärderna.<br />
LANDSKAP<br />
Jämförelser görs i första hand utifrån beskrivningar i Riksintressen 3&4 kap MB, Natura<br />
2000, Områdesskydd 7 kap MB.<br />
Naturmiljö<br />
Utbyggnad av Sydostlänken, (steg 4) har i dagsläget flera alternativa vägdragningar. Beroende<br />
på val av nytt vägstråk kan värdefulla områden beröras exempelvis Natura 2000- områden,<br />
riksintresse för naturvård, naturreservat, sumpskogar, nyckelbiotoper samt värdefulla områden<br />
inom ängs- och hagmarksinventeringen.<br />
Beroende på val av utbyggnadsalternativ av väg 121 (steg 4) kan naturen påverkas<br />
negativt genom intrång i orörd mark, bl. a ängs och hagmark, våtmark och nyckelbiotop, i och<br />
med breddning och nybyggnation. Delmålet Ett rikt växt- och djurliv bedöms förbli<br />
oförändrad då området utmed väg 121 inte är det allra bästa för ett rikt växt- och djurliv och<br />
ombyggnaden görs i befintlig sträckning alternativt ett mindre vägområde tas i anspråk (steg<br />
4).<br />
En utbyggnad av åtgärderna för en miljöprioriterad genomfart, Olofström samt gång- och<br />
cykelväg genom Olofström (steg 3) påverkar inga särskilda skyddsvärde områden. Väster om<br />
vägen finns flera områden med dokumenterade värden för naturvården. Åtgärderna sträcker
STRÅK 5 12<br />
sig dock genom ett yttre grundvattenskyddsområde.<br />
Planerad cykelväg mellan Kyrkhult- Olofström (steg 3) kommer med all sannolikhet inte att<br />
påverka några skyddsvärda naturmiljöer.<br />
Det bör vara möjligt att ta stor hur hänsyn till riksintressena. Hur detta ska utformas i detalj<br />
utreds i samband med den fortsatta planeringsprocessen.<br />
Kulturmiljö<br />
Utbyggnad av Sydostlänken, (steg 4) har i dagsläget flera alternativa vägdragningar. Beroende<br />
på val av nytt vägstråk kan värdefulla områden beröras, som fornlämningsområden samt<br />
områden inom Olofströms kulturmiljöprogram. Påverkan på de fåtaliga bevarade<br />
fornlämningarna bör undvikas. Inom de gamla bytomterna kan även finnas fornlämningar<br />
utan synlig markering ovan mark.<br />
En utbyggnad av åtgärderna för en miljöprioriterad genomfart, Olofström samt gång- och<br />
cykelväg genom Olofström (steg 3) påverkar inga särskilda skyddsvärde områden, se rubriken<br />
naturmiljö. Planerad cykelväg mellan Kyrkhult- Olofström (steg 3) kommer med all<br />
sannolikhet inte att påverka några skyddsvärda kulturmiljöer.<br />
Det bör vara möjligt att ta stor hur hänsyn till område med bevarandevärd kulturmiljö. Hur<br />
detta ska utformas i detalj utreds i samband med den fortsatta planeringsprocessen.<br />
Landskapsbild/-karaktär<br />
Landskapet längs stråket (väg 121 och Sydostlänken) kan i stort beskrivas som ett småskaligt,<br />
kuperat jordbrukslandskap Områdets terrängformer bidrar till att markera vägens ”rörelse”<br />
genom landskapet. Åkermark avlöses av hagmark och mindre skogspartier. Jordbruksmarken,<br />
som är av hög klass, ligger i tydligt markerade dalsänkor mellan skogsbevuxna, steniga<br />
höjdpartier. Skogen består av gran, tall och blandad lövskog. Ett antal sjöar finns längs med<br />
vägsträckningen.<br />
Väg 121 (steg 3) är en tydlig barriär igenom landskapet. Vägen delar Olofströms tätort i<br />
nordsydlig riktning. Olofströms centrum, som är en målpunkt för arbete, fritid, service och<br />
skola, är lokaliserad öster om väg 121. De boende väster om vägen kan uppleva att vägen<br />
försvårar för dem att ta sig till centrum. Viktigt att åtgärderna (steg 3) anpassas till funktion<br />
och landskapets skala så att de inte får en framträdande roll och framstår som en barriär.<br />
Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö påverkas inte negativt av åtgärderna.<br />
Utbyggnad av Sydostlänken (steg 4) innebära nya barriärer. Banans barriäreffekter kan<br />
minskas med välplacerade planskilda förbindelser över eller under banan.<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
Jämförelser i första hand för användning mark och vatten<br />
Bördig jordbruksmark inom inventeringsområdet finns öster om Jämshög, samt från Gränum<br />
ner till Sandbäck i söder. Jordbruksmarken i Gränumsdalen är Olofströms enda stora<br />
sammanhängande område för jordbruk. Det öppna odlingslandskapet ger genom sina<br />
historiska spår en god bild av de stora förändringarna inom jordbruket under 1800- och 1900talen.<br />
Det är viktigt att det öppna landskapet hålls vid liv och föreslagna åtgärder (steg 4) bör<br />
anpassas till befintlig bebyggelsestruktur och läge. Det är av stor vikt att minimera intrånget.
STRÅK 5 13<br />
Utbyggnad av väg 121 Olofström- Markaryd, delen Vilshult- Länsgränsen (steg 4) bedöms<br />
inte påverka det lokala näringslivet då den del av jordbruks respektive skogsmark som tas i<br />
bruk inte är så omfattande att produktionen minskar. Delmålet Ett rikt odlingslandskap<br />
bedöms därmed inte påverkas negativt.<br />
SAMMANFATTNING<br />
Sammanfattning av den sammanlagda påverkan av föreslagna åtgärder jämfört med ”Nollalternativet”<br />
som är en framskrivning av dagens situation.<br />
++ = Betydande positiv - = Negativ<br />
+ = Positiv -- = Betydande negativ påverkan<br />
0 = sammantaget varken positiv eller negativ<br />
Miljöaspekt<br />
KLIMAT<br />
Nollalternativ<br />
Alternativ<br />
100%<br />
Alternativ<br />
– 25 %<br />
* Energianvändning - + - ++<br />
* Utsläpp av klimatgaser - - + - ++<br />
HÄLSA<br />
* Buller - - + - +<br />
* Risk & säkerhet - - + - ++<br />
LANDSKAP<br />
* Naturmiljö + - - -<br />
* Kulturmiljö + - - -<br />
* Landskapsbild 0 - - - - -<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
++<br />
-<br />
-<br />
Alternativ<br />
+ 25 %<br />
-
Stråk 9 1<br />
Stråk 9<br />
Väg 28<br />
<strong>Blekinge</strong>- Örebro - Bergslagen<br />
Stråket utgörs inom länet av riksväg 28 från Karlskrona via Emmaboda till Vetlanda. Stråket<br />
fortsätter utanför länet norrut i riksvägarna 31 och 32 till Eksjö, Tranås, Mjölby och vidare<br />
med riksväg 50 till Örebro; den s.k. ”Bergslagsdiagonalen. Hamnen i Karlskrona utgör ett av<br />
stråkets viktigaste målpunkt. Hamnen är en s.k. TEN-hamnar med särskild betydelse för<br />
Sveriges transnationella godstransporter.<br />
NATIONELLA MÅL REGIONALA MÅL LOKALA MÅL<br />
Transportpolitiska mål<br />
Det övergripande målet för<br />
transportpolitiken är att<br />
säkerställa en samhällsekonomiskt<br />
effektiv och<br />
långsiktigt hållbar<br />
transportförsörjning för<br />
medborgarna och<br />
näringslivet i hela landet.<br />
Det övergripande målet<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
Utveckla intelligenta<br />
transportlösningar som<br />
förbättrar tillgängligheten<br />
och ökar förutsättningar för<br />
regionförstoring.<br />
Östersjösamarbete<br />
Uppnå en ökad integration<br />
genom förbättrad<br />
1 <strong>Region</strong>ala miljömål för <strong>Blekinge</strong>, Länsstyrelsen <strong>Blekinge</strong> län<br />
Samverkan<br />
Utveckla samverkan mellan<br />
olika transportslag för att ge<br />
bättre pendlingsmöjligheter.<br />
Ökad säkerhet<br />
Högre vägstandard på väg<br />
28b för att ge ökad<br />
trafiksäkerhet för både<br />
oskyddade trafikanter och för
Stråk 9 2<br />
förtydligas genom två<br />
jämbördiga mål, ett<br />
funktionsmål – Tillgänglighet<br />
samt ett hänsynsmål –<br />
Säkerhet, Miljö och Hälsa.<br />
infrastruktur och förbättrade<br />
kommunikationer.<br />
Hamnarnas roll<br />
Utveckla stråkets anslutande<br />
målpunkt (hamnen i<br />
Karlskrona) till internationell<br />
terminal för effektiv och<br />
miljövänlig hantering av<br />
transportslagsövergripande<br />
transportlösningar.<br />
Goda förbindelser<br />
Goda förbindelser norr ut för<br />
såväl transporter av personer<br />
som av gods.<br />
Goda, snabba och säkra<br />
förbindelser med storstadsregionerna<br />
samt med<br />
marknadsregioner och<br />
lärosäten i region sydöst.<br />
Väl fungerande<br />
kommunikationer för att nå<br />
viktiga turistmål i länet.<br />
Samhällsplanering<br />
Senast år 2010 skall fysisk<br />
planering och samhällsbyggande<br />
grundas på<br />
program och strategier för<br />
hur ett varierat utbud av<br />
bostäder, arbetsplatser,<br />
service och kultur kan<br />
åstadkommas så att<br />
transportbehovet minskar och<br />
förutsättningarna för miljöanpassade<br />
och resurssnåla<br />
transporter förbättras.<br />
Miljö/gröna transporter<br />
År 2010 stabiliseras<br />
utsläppen av koldioxid från<br />
vägtrafik (exklusive transittrafik)<br />
på 1995 års nivå. 1<br />
Utveckla gröna transport<br />
korridorer och system enligt<br />
EU:s senaste transport<br />
policy.<br />
trafiken på vägen.<br />
Energisnåla transportmedel<br />
Den största delen av personresorna<br />
ska göras med miljövänliga<br />
och energisnåla<br />
transportmedel som<br />
kollektiva färdmedel, med<br />
cykel eller till fots.
Stråk 9 3<br />
FUNKTION<br />
Riksväg 28 är Karlskronas förbindelse norrut mot inre Småland. Vägen har en naturlig<br />
koppling vidare norrut mot Riksväg 31 och 32. Vägen är mycket betydelsefullt för<br />
godstransporter till och från E4 samt från Mellansverige till <strong>Blekinge</strong>s hamnar. Vägen är<br />
också viktig för de växande kontakterna österut över Östersjön. Inom länet går vägen<br />
parallellt med Kust till Kustbanan.<br />
I nära anslutning till stråket ligger en av länets viktigaste hamn, vilka är av stor betydelse för<br />
regionens utveckling. Som en konsekvens av den senaste tidens utveckling har det föreslagits<br />
att Karlskrona tillsammans med samverkanshamnen Karlshamn ska utgöra en av Sveriges<br />
strategiska hamnar. Denna samverkande hamn utgör idag Sveriges tredje största hamn.<br />
BRISTER<br />
Bristerna i <strong>Blekinge</strong>s infrastruktur är väl kända vad gäller väg- och järnvägsförbindelser samt<br />
internationella flygförbindelser till och från <strong>Blekinge</strong>. Brister i infrastrukturen utgör i dag den<br />
främsta flaskhalsen för ökad tillgänglighet, både vad gäller person- och godstransporter.<br />
Följande brister för stråket genom <strong>Blekinge</strong> kan identifieras kopplat mot ovan<br />
beskrivna mål och funktioner:<br />
• Trafiken på rv 28 mellan Rödeby och Holmsjö har ökat förhållandevis mycket under<br />
senare år. Sträckan trafikeras av en hög andel tunga fordon och används för transporter<br />
av farligt gods. Vägen är dessutom viktig för arbetspendling. Vägen har stora brister<br />
avseende linjeföring, korsningsstandard och sidoområdet har flera farliga utfarter<br />
• Två delsträckor av väg 28 inom <strong>Blekinge</strong> län är av särskilt behov av ombyggnad pga<br />
dålig plan- och profilstandard samt dålig bärighet.<br />
• Den begränsade vägbredden på flera vägavsnitt längs vägen i kombination med en<br />
ökande person- och godstrafik har lett till minskad trafiksäkerhet och försämrad<br />
framkomlighet.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Attitydpåverkan<br />
Påverka företag för<br />
att få de anställda att<br />
i större utsträckning<br />
välja kollektivtrafik<br />
eller cykel för<br />
arbetsresor.<br />
STRATEGI ENLIGT FYRSTEGSPRINCIPEN<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt vägsnät.<br />
Ombytespunkter<br />
Identifiera och<br />
gestalta ombytespunkter<br />
för kollektivtrafiken<br />
och mellan<br />
olika trafikslag, ex<br />
cykel eller egen bil<br />
till kollektivtrafik.<br />
Steg 3: Begränsade<br />
vägförbättringsåtgärder.<br />
Gång- och cykelväg<br />
Anläggning av gång-<br />
och cykelbanor som<br />
på ett trafiksäkert<br />
sätt ansluter till<br />
hållplatser längs väg<br />
28 och arbetsplatser.<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Mötesfri väg<br />
Om- eller nybyggnad<br />
av delar av väg 28 så<br />
att 90 km/h blir stan-<br />
dard för hela vägen<br />
för att minska resti-<br />
derna och höja<br />
säkerheten.
Stråk 9 4<br />
EU-samarbete<br />
Genom olika former<br />
av internationell<br />
samverkan öka<br />
insatserna för att<br />
förändra körsätt,<br />
utveckling av nya<br />
tjänster mm.<br />
Utveckla en vidare<br />
satsning på intelligentatransportlösningar<br />
(ITS) i ett<br />
EU-samarbete.<br />
Skapa ett långsiktigt<br />
hållbart och<br />
konkurrenskraftigt<br />
transportsystem, där<br />
klimatutmaningen<br />
möts, samtidigt som<br />
EU stärks och<br />
näringslivet får ökad<br />
konkurrenskraft.<br />
Påskynda införandet<br />
och kommersialiseringen<br />
av ny teknik<br />
samt prioritera väl<br />
fungerade logistik.<br />
Ortsanalys<br />
Ta fram ortsanalyser<br />
och fördjupade<br />
översiktsplaner som<br />
utgör stöd för en<br />
hållbar utveckling av<br />
tätorterna längs<br />
stråket.<br />
Policy<br />
Framtagande av<br />
transportpolicys,<br />
tillämpning och<br />
styrdokument.<br />
Kundservice<br />
Transportsystemets<br />
utformning, funktion<br />
och användning ska<br />
medverka till att ge<br />
alla en grund-<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken<br />
Utveckla kollektivtrafiken<br />
längs<br />
stråket. Den<br />
regionala<br />
kollektivtrafiken<br />
längs stråket<br />
Karlskrona-<br />
Emmaboda och<br />
norrut skall i första<br />
hand ske på järnväg.<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering så att<br />
det blir lättare att<br />
använda kollektivtrafik<br />
t.ex. vid<br />
lokalisering av nya<br />
verksamheter, handel<br />
och bostäder.<br />
Kollektivtrafiklösningar<br />
anges alltid i<br />
samband med att<br />
kommunerna<br />
upprättar nya planer.<br />
Säkra trafikmiljöer<br />
Se över möjligheterna<br />
att skolskjutsarna<br />
hämtar/lämnar skol-<br />
barn på mer trafiksäkra<br />
platser.<br />
Barns möjligheter att<br />
själva säkert<br />
använda transportsystemet<br />
och vistas i<br />
trafikmiljöer ökar.<br />
Tillgänglighetsanpassning<br />
Transportsystemet<br />
utformas så att det är<br />
användbart för<br />
personer med<br />
funktionsnedsättning.<br />
Pågående<br />
Trafiksäkerhet<br />
Trafiksäkerhetsförbättringar<br />
av<br />
korsningar,<br />
anslutningar och<br />
sidoområden.<br />
Vägstandard<br />
Högre vägstandard<br />
på väg 28 för att ge<br />
ökad<br />
transportkvalitet på<br />
hela sträckan samt<br />
för att få så jämn<br />
hastighet som möjligt<br />
med beaktande av<br />
trafiksäkerheten.<br />
OmlastningsterminalOmlastningsterminaler<br />
för gods i anslutning<br />
till hamnen i<br />
Karlskrona.<br />
Resecentrum<br />
Allmänt höja<br />
resenärsservicen på<br />
befintliga stationer<br />
Karlskrona-<br />
Emmaboda.<br />
Anslutning hamnar<br />
Förbättra anslutningen<br />
från rv 28 till<br />
hamnen i Karlskrona.
Stråk 9 5<br />
läggande tillgänglighet<br />
med god kvalitet<br />
och användbarhet.<br />
Samhällsplanering<br />
Möjliggör en förbättrad<br />
samordning<br />
av planeringsprocesser<br />
för transportinfrastrukturen<br />
och övrig fysisk<br />
samhällsplanering<br />
på lokal och regional<br />
nivå.<br />
tillgänglighetsanpassning<br />
fortsätter.<br />
Förutsättningarna<br />
för att välja<br />
kollektivtrafik, gång<br />
och cykel förbättras.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utveckling av nya<br />
transport tjänster<br />
och service genom<br />
utökad ITS<br />
användning.<br />
FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER PERIODEN 2010-2021 I BLEKINGE LÄN<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Attitydpåverkan<br />
Attitydförändringsprojekt<br />
i länets alla<br />
kommuner för att få<br />
anställda i företag<br />
och i offentlig<br />
förvaltning att i<br />
högre utsträckning<br />
cykla eller åka<br />
kollektivt till arbetet.<br />
Genom avgiftssystem<br />
stimulera till överflyttning<br />
av gods från<br />
väg till järnväg<br />
(förutsätter<br />
riksdagsbeslut).<br />
Samhällsplanering<br />
Samordna<br />
bebyggelse och<br />
trafikplanering<br />
(kommunernas<br />
översiktsplan och<br />
detaljplaner)<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt väg-/järnvägsnät.<br />
Ombytespunkter<br />
Bygga nya och<br />
förbättra befintliga<br />
ombytespunkter<br />
mellan olika<br />
trafikslag.<br />
Bygga väderskydd<br />
för de väntande och<br />
väderskyddade cykelställ<br />
vid ombytespunkter<br />
till kollektivtrafiken.<br />
Utveckla<br />
kollektivtrafiken,<br />
buss<br />
Utveckling av den<br />
regionala<br />
kollektivtrafiken i<br />
stråket <strong>Blekinge</strong>-<br />
Emmaboda och<br />
norrut inriktas i<br />
första hand på<br />
tågtrafiken.<br />
Steg 3: Begränsade<br />
väg- och banförbättringsåtgärder.<br />
Gång- och cykelväg<br />
Gång- och<br />
cykelvägsåtgärder:<br />
▪Rödeby- Uddabygd<br />
Miljöprioriterade<br />
genomfarter<br />
▪ Genom Holmsjö<br />
▪ Genom Nävragöl<br />
Hållplatser<br />
Höja kvalitén på<br />
befintliga busshållplatser<br />
längs stråket<br />
sett ur tillgänglighets<br />
- och säkerhetsperspektiv.<br />
Anslutning hamnar,<br />
väg<br />
Ny avfart för trafik<br />
västerifrån på E22<br />
vid ”Angöringen”som<br />
där går ihop<br />
med rv 28 är mycket<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Utbyggnad väg 28<br />
Mittseparering byggs<br />
på sträckor där det<br />
saknas och är möjligt<br />
som Bubbetorp-<br />
Rödeby.<br />
Ombyggnad av<br />
sträckan Uddabygd-<br />
Holmsjö och Fur- Hlänsgräns
Stråk 9 6<br />
Kollektivtrafiklösningar<br />
behandlas i<br />
samtliga planer som<br />
innebär etablering av<br />
ny bebyggelse och<br />
verksamheter.<br />
EU-samarbete<br />
Genom att aktivt<br />
deltaga i internationellatransportnätverk<br />
och EUprojekt<br />
arbeta för<br />
konkreta åtgärder<br />
som ökar tillgängligheten<br />
till <strong>Blekinge</strong> på<br />
järnväg för såväl<br />
gods till och från<br />
Karlskrona hamn<br />
som för kollektivtrafikresenärer.<br />
Kundservice<br />
<strong>Blekinge</strong>trafiken<br />
verkar fortsatt för<br />
marknadsföring av<br />
kollektivtrafikutbudet<br />
Nytt biljettmaskinsystem<br />
tas i bruk<br />
under åren 2009-<br />
2010. Fortsatt<br />
satsning på<br />
realtidsvisning<br />
kommer att göras på<br />
de större<br />
hållplatserna och<br />
terminalerna.<br />
Steg 1: Påverka<br />
transportbehovet och<br />
val av transportsätt.<br />
Ökat<br />
kollektivtrafikresande<br />
Fler som åker<br />
Samverkan<br />
Utveckla möjligheten<br />
att ta med cykel på<br />
bussen för att göra<br />
kollektivtrafiken mer<br />
attraktiv sett dels ur<br />
ett miljövänligt<br />
perspektiv, dels ur<br />
bekvämlighetssynpunkt.<br />
Anpassa färjans<br />
ankomsttider med<br />
trafiktopparna på det<br />
regionala och lokala<br />
vägnätet.<br />
Intelligenta<br />
transportsystem<br />
(ITS)<br />
Utvecklad IT service<br />
längs stråket för att<br />
öka säkerhet och<br />
förbättra effektiviteten,<br />
exempelvis:<br />
- Olika typer av ITstöd<br />
ex. elektroniska<br />
skyltar som informerar<br />
om tågförseningar,<br />
bilköer och<br />
avstängningar,<br />
variabla hastighetsgränser<br />
och smarta<br />
trafiksignaler.<br />
- Användning av GPS<br />
angelägen, speciellt<br />
för den tunga<br />
trafiken.<br />
Angöringsplats<br />
Säkra uppställningsplatser<br />
för lastbilar<br />
vid strategiska<br />
punkter i anslutning<br />
till väg 28.<br />
FÖRVÄNTADE EFFEKTER<br />
Steg 2: Effektivare<br />
utnyttjande av befint-<br />
ligt vägnät.<br />
Enkelt att resa<br />
Enklare att åka<br />
kollektivt och att byta<br />
mellan olika trafik-<br />
Steg 3: Begränsade<br />
vägförbättringsåtgär-<br />
der.<br />
Ökad trafiksäkerhet<br />
De planerade<br />
åtgärderna mittseparering,<br />
sido-<br />
Steg 4: Nyinvesteringar<br />
och större om-<br />
byggnader.<br />
Ökad kapacitet och<br />
minskad restid<br />
Såväl restid som<br />
kapacitet påverkas
Stråk 9 7<br />
kollektivt eller cyklar<br />
till arbetet.<br />
Om de korta<br />
bilresorna inom<br />
tätorterna byts ut mot<br />
buss, cykel eller<br />
promenad skulle det<br />
ge positiva effekter.<br />
<strong>Region</strong>förstoring<br />
Stärka näringslivets<br />
internationella<br />
konkurrenskraft och<br />
underlätta hållbar<br />
regionförstoring.<br />
Ökad turism<br />
slag, ex från cykel<br />
eller bil till buss eller<br />
tåg.<br />
Ökad standard och<br />
tillgänglighet.<br />
Resor och<br />
transporter som ökar<br />
tillgängligheten blir<br />
klimatsmartare och<br />
säkrare.<br />
områdesåtgärder och<br />
korsningsåtgärder<br />
ger stor effekt på<br />
trafiksäkerheten.<br />
Säkrare och tryggare<br />
trafikmiljö för barnen<br />
genom förbättrade<br />
cykelvägar och<br />
säkrare trafikmiljö.<br />
Enkelt att resa<br />
Enklare att åka<br />
kollektivt och att byta<br />
mellan olika trafikslag,<br />
ex från cykel<br />
eller bil till buss.<br />
Ökad standard och<br />
tillgänglighet.<br />
Ökad tillväxt<br />
En utbyggnad av väg<br />
28 ger långsiktiga<br />
effekter på tillväxten i<br />
södra Sverige.<br />
Utvecklingen av<br />
hamnen i Karlskrona<br />
utgör en resurs för<br />
tillväxten i Östersjöområdet.<br />
Ökat cyklande<br />
Bättre tillgänglighet<br />
och trafiksäkerhet för<br />
oskyddade<br />
trafikanter.<br />
Miljö<br />
Den växande trafikvolymen<br />
(vid<br />
förbättrad infrastruktur<br />
i anslutning<br />
till hamnar) ger<br />
effekter på miljön.<br />
positivt.<br />
Ökad tillgänglighet<br />
Åtgärder på väg 28<br />
påverkar länets<br />
tillgänglighet, vilket<br />
stimulerar arbetstillfällen<br />
och breddat<br />
näringsliv.<br />
Ökad trafiksäkerhet<br />
Föreslagna åtgärder<br />
ökar<br />
trafiksäkerheten.
Stråk 9 8<br />
ALTERNATIV<br />
–25 %, 100 % och +25 %<br />
Effekter och måluppfyllelse<br />
Den totala kostnaden är den samma i de tre förslagsramarna men kostnaderna fördelas olika<br />
och över olika tidsintervall. Detta ger, oavsett förslagsram liknande effekter som ökad<br />
kapacitet, minskad restid, ökad tillgänglighet samt ökad trafiksäkerhet men med ett<br />
tidigareläggande vid förslagsram 100% och plus 25%. Kostnaderna för föreslagen åtgärd<br />
inryms i tiden för förslag till länsplan 2010-2021 och påverkar ett flertal av de mål som<br />
föreslås för aktuellt stråk. Aktuella målrubriker som Väg 28- Uddabygd- Holmsjö, etapp 1<br />
påverkar i positiv riktning är: regionförstoring, Östersjösamarbete, goda förbindelser,<br />
miljö/gröna transporter, ökad säkerhet, energisnåla transportmedel. (Målen beskrivs under<br />
rubrikerna nationella mål, regionala mål och lokala mål.)<br />
Större väginvesteringar<br />
Föreslagen åtgärd i steg 4, Väg 28- Uddabygd- Holmsjö, etapp 1 tas upp som större<br />
investering i samtliga förslagsramar.<br />
Mindre väginvesteringar<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder inom stråk 9 berör till största delen väg 28, med åtgärder som,<br />
mitträcke, korsnings åtgärder, miljöprioriterade genomfarter, högre kvalité på hållplatser,<br />
säkra uppställningsplatser för lastbilar samt breddning av väg. De olika alternativa ramarna<br />
skiljer sig vad gäller den totala kostnaden vilket ger olika effekter under länsplanens tidsram.<br />
Vid alternativ ram + 25 % tidigareläggs en större satsning på trafiksäkerhetsåtgärder på väg<br />
28 vilket ger en snabbar måluppfyllelse enligt stråkanalysen. Kostnaderna inom<br />
ramalternativet – 25 % fördelas relativt jämt över tidsperioden med en större investering<br />
under planperiodens senare hälft.<br />
Tillgänglighetsåtgärder inom stråk 9 berör även de till största delen väg 28 med åtgärder som<br />
utveckling av ombytespunkter, handikappanpassning, utveckling av kollektivtrafiken, samt<br />
samverkan som ger attraktivitet sett dels ur ett miljövänligt perspektiv, dels ur bekvämlighetssynpunkt.<br />
De olika alternativa ramarna skiljer sig vad gäller den totala kostnaden för<br />
tillgänglighetsåtgärderna vilket ger olika effekter under länsplanens tidsram. Kostnaderna<br />
inom alternativ ram – 25 % fördelas relativt jämt över tidsperioden med en större investering<br />
under planperiodens senare del. Vid alternativ ram + 25 % tidigareläggs en större satsning på<br />
tillgänglighetsåtgärder samt en relativt stor satsning på dessa åtgärder i planperiodens senare<br />
hälft, vilket ger en snabbare måluppfyllelse enligt stråkanalysen.<br />
Nyinvesteringar på gc- vägar (50 %) inom aktuellt stråk med aktuellt objekt; Rödeby-<br />
Uddabygd. Inom de olika alternativa ramarna fördelas medel likt ovanstående, med en relativt<br />
jämn fördelning av medel i alternativ ram -25 % och med en större satsning på gång- och<br />
cykelåtgärder i alternativ ram + 25 % med en konsekration i tidsperiodens senare hälft.<br />
Aktuella målrubriker som mindre väginvesteringar inom stråk 2 påverkar i positiv riktning är:<br />
region förstoring, Östersjösamarbete, hamnarnas roll, goda förbindelser, samverkan, ökad<br />
säkerhet, energisnåla transportmedel. (Målen beskrivs under rubrikerna nationella mål,<br />
regionala mål och lokala mål.)<br />
Alternativa ramar ska inte påverka prioriteringsordningen av föreslagna mindre väginvesteringar.
Stråk 9 9<br />
Miljöbedömning<br />
Utgår från de fem miljömässiga (ekologiska) dimensionerna i en hållbar utveckling av<br />
samhället<br />
• Främja människors hälsa<br />
• Värna om den biologiska mångfalden och naturmiljön<br />
• Ta tillvara kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena<br />
• Bevara ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga<br />
• Trygga en god hushållning med naturresurser<br />
Väg 28 delen Rödeby- Uddabygd<br />
KLIMAT<br />
Jämförelser i första hand energianvändning samt utsläpp av växthusgaser<br />
Vägtrafiken står för en stor del av luftföroreningarna och en bredare och bättre väg 28 (steg 4)<br />
leder inte till minskat bilåkande.<br />
Samtliga åtgärder som berör gång- och cykeltrafik (steg 1-3) samt förbättrar resmöjligheterna<br />
med kollektivtrafik (steg 1-3) leder till minskade utsläpp av koldioxid och lägre användningen<br />
av fossil energi per capita jämfört med dagsläget. Vägombyggnaderna på väg 28 (steg 4),<br />
miljöprioriterade genomfarter (steg 3) samt nya väganslutningar (steg 3) ökar möjligheterna<br />
till jämnare hastighet med bil och därmed mindre bränsleförbrukning, lägre koldioxidutsläpp<br />
och effektivare energinyttjande.<br />
Miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Frisk luft och Ingen övergödning bedöms<br />
därför inte påverkas av aktuella utbyggnadsåtgärder (steg 4).<br />
Föreslagna utbyggnadsåtgärder kommer inte medföra att någon miljökvalitetsnorm<br />
överskrids.<br />
HÄLSA<br />
Jämförelser i första hand buller samt risk/säkerhet<br />
Väg 28 fyller en viktig funktion för både den lokala och regionala trafiken. Förutom<br />
arbetspendling mellan Karlskrona och flera mindre orter är vägen också den lämpligaste för<br />
regionaltrafiken mot Växjö/Vetlanda. Fjärrtrafiken har ökat i och med den tilltagande trafiken<br />
på färjelinjen Karlskrona-Gdynia. Föreslagna åtgärder har i första hand en regional och lokal<br />
betydelse, men även en viss nationell betydelse då trafik från Polenfärjan utnyttjar vägen<br />
norrut.<br />
Bättre förutsättningar för gång-, cykel- och kollektivtrafik (steg 1-3) bör leda till mindre
Stråk 9 10<br />
biltrafik, något som bedöms ge utslag i form av mindre buller eller åtminstone lägre<br />
ökningstakt jämfört med situationen idag. Ett lokalt miljömål är att nätet av cykelbanor<br />
förtätas. Ett fåtal fastigheter utmed väg 28 är idag påverkade av buller.<br />
Samtliga vägombyggnadsåtgärder (steg 4) ökar säkerheten genom att minska riskerna för<br />
olyckor längs väg 28 genom utbyggnad av mötesfri väg (mittseparering), reducering av<br />
fastighetsutfarter samt separerade vänstersvängsfält. Åtgärderna inom miljöprioriterade<br />
genomfarter (steg 3) ger även ökad säkerhet för de oskyddade trafikanterna.<br />
LANDSKAP<br />
Jämförelser görs i första hand utifrån beskrivningar i Riksintressen 3&4 kap MB, Natura<br />
2000, Områdesskydd 7 kap MB.<br />
Naturmiljö<br />
Det finns inga utpekade områden med särskilda naturmiljövärden inom föreslagna<br />
utbyggnadsområden (steg 4). En utbyggnad av väg 28 i befintlig sträckning är en relativt liten<br />
förändring som inte kommer att påverka de regionala eller lokala miljömålen.<br />
Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bedöms förbli oförändrad då området utmed väg<br />
28 inte är det allra bästa för ett rikt växt- och djurliv och ombyggnaden görs i befintlig<br />
sträckning. Föreslagna lokalvägar och GC-vägen berör inga känsliga miljöer för djur- och<br />
växtlivet.<br />
Kulturmiljö<br />
Det finns inga utpekade områden med särskilda kulturmiljövärden inom föreslagna<br />
utbyggnadsområden (steg 4). Vid väg 28 finns en milsten, RAÄ Rödeby 19:1.vilken det bör<br />
vara möjligt att ta stor hur hänsyn till. Hur detta ska utformas i detalj utreds i samband med<br />
den fortsatta planeringsprocessen.<br />
Landskapsbild/-karaktär<br />
Den visuella upplevelsen av landskapet påverkas bland annat av natur- och kulturlandskapets<br />
utseende, topografin och samspelet mellan mark, vatten, bebyggelse och vegetation.<br />
Förhållandet mellan öppna landskapsrum och utblickar och karakteristiska element som ger<br />
landskapet identitet uppfattas ofta positivt och ger betraktaren orienterbarhet.<br />
Väg 28 som sträcker sig i nordsydlig riktning går till största delen genom ett skogslandskap<br />
med inslag av öppna åkrar och ängar. Det är viktigt att anpassa föreslagna<br />
ombyggnadsåtgärder (steg 4) av väg E22 till terrängen så långt som möjligt, speciellt vid<br />
passager i känsliga miljöer. Ombyggnaden av väg 28 bedöms endast medföra små<br />
konsekvenser för landskapsbilden då föreslagna åtgärder följer befintlig vägsträckning. För<br />
trafikanterna förväntas förändring utgöras av att vägen breddas och får mitträcke. Ur ett<br />
åskådarperspektiv kommer sannolikt GC-vägen vara det som upplevs som störst förändringen<br />
tillsammans med mitträcket. Där mittseparering byggs förstärks väg 28 som barriär då framkomligheten<br />
för de oskyddade försvåras.<br />
En utbyggnad av åtgärderna för miljöprioriterade genomfarter (steg 3) genom Holmsjö och<br />
Nävragöl, minimera väg 28 som en barriär genom samhällena. Viktigt att åtgärderna anpassas<br />
till funktion och samhällenas skala så att de skapar en tydlighet för de oskyddade<br />
trafikanterna.
Stråk 9 11<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
Jämförelser i första hand för användning mark och vatten<br />
Samtliga utbyggnadsåtgärder på väg 28 (steg 4) utförs inom vägområdet eller i direkt<br />
anslutning till befintligt vägområde. Detta medför att åtgärderna har en god resurshushållning<br />
med begränsade nya markintrång och därmed små konsekvenser för miljön.<br />
Odlingsmarken berörs i begränsad omfattning i form av markintrång och stängningen av<br />
direktutfarter kommer inte att leda till någon försämring i att bedriva ett rationellt jordbruk.<br />
En mindre del odlingsmark kommer att tas i anspråk för vägbyggnad, det rör sig dock om små<br />
arealer i anslutning till väg 28. Delmålet Ett rikt odlingslandskap bedöms därmed inte<br />
påverkas av föreslagna åtgärder.<br />
SAMMANFATTNING<br />
Sammanfattning av den sammanlagda påverkan av föreslagna åtgärder jämfört med ”Nollalternativet”<br />
som är en framskrivning av dagens situation.<br />
++ = Betydande positiv - = Negativ<br />
+ = Positiv -- = Betydande negativ påverkan<br />
0 = sammantaget varken positiv eller negativ<br />
Miljöaspekt<br />
KLIMAT<br />
Nollalternativ<br />
Alternativ<br />
100%<br />
Alternativ<br />
– 25 %<br />
* Energianvändning - + - +<br />
* Utsläpp av klimatgaser - - + - ++<br />
HÄLSA<br />
* Buller - - + - +<br />
* Risk & säkerhet - - + - ++<br />
LANDSKAP<br />
* Naturmiljö 0 0 0 0<br />
* Kulturmiljö 0 0 0 0<br />
* Landskapsbild + - - -<br />
RESURSHUSHÅLLNING<br />
0<br />
0<br />
0<br />
Alternativ<br />
+ 25 %<br />
0
Större objekt i länsplan<br />
Bilaga 3 – 5
Samlad effektbedömning<br />
1.1 OBJEKT: Mötesstation mellan Karlshamn och Bräkne-Hoby<br />
1.2 OBJEKTsnummer:<br />
1.3 Datum för upprättande: 2009-02-16<br />
1.4 Upprättad av: Johanna FArelius, WSP Analys & Strategi<br />
1.5 Godkänd av: , Banverket<br />
1.6 Datum för godkännande:<br />
1.7 Kartbild (FIg 2.1 i BASPROGNOS 2020)<br />
1.8<br />
1.9<br />
1.10<br />
SAMMANFATTANDE KOMMENTAR<br />
Skånetrafiken planerar att dra in tågstoppen i Höör och Eslöv för Öresundstågen. Detta ger en tidsvinst<br />
på ca 7 minuter. För att kunna bibehålla tidsvinsten måste tågmötena på <strong>Blekinge</strong> kustbana flyttas<br />
österut. En ny mötesstation mellan Karlshamn och Bräkne-Hoby föreslås därför. Ytterligare tidsvinster<br />
på ca 4 min kan därmed också fås för resande mellan Kristianstad och Karlshamn.
Sammantaget kommer alla relaterade planerade förändringar att medföra att de indragna tågstoppen i<br />
synnerhet kommer att missgynna på- och avstigande i Höör under lågtrafik, framför allt i form av en<br />
minskad turtäthet mellan Hässleholm och Eslöv från 3 tåg/timma till 2 tåg/timma.<br />
Att bygga en mötesstation mellan Karlshamn och Bräkne-Hoby bedöms vara en samhällsekonomisk<br />
lönsam åtgärd. En huvudförutsättning är att Öresundstågen på sträckan Kristianstad – Karlskrona kan<br />
bibehålla en tidigare uppkommen tidsvinst till följd av direktanslutning mellan Lund och Hässleholm.<br />
I bedömningen antas även trafikering med pågatåg mellan Kristianstad – Karlshamn.<br />
Åtgärdens nettonuvärdekvot (NNK) är positiv och förhållandevis hög. Beroende på om<br />
anläggningskostnaderna anges med 50 respektive 85 % säkerhet blir NNK 2,3 respektive 2,6. De ickeprissatta<br />
effekterna bidrar i den mån de är kända framför allt till att öka de samhällsekonomiska<br />
vinsterna med åtgärden. Det är framför allt under byggtiden som marginellt negativa effekter antas<br />
uppstå.<br />
Lönsamheten är inte beroende av att pågatåg trafikerar sträckan Kristianstad - Karlshamn, då det är i<br />
kalkylen endast är Öresundstågen som tar del av tidsvinsterna med åtgärder (med pågatågen<br />
tillkommer bland annat tågdriftskostnader som bidrar till ett lägre NNK). För att Pågatågen ska kunna<br />
trafikera sträckan krävs dock att den planerade mötesstationen finns.<br />
<strong>Blekinge</strong> som region gynnas dock av att det går ca 4 - 11 min snabbare att resa med Öresundståg till<br />
och från länets kustsamhällen och Kristianstad – Hässleholm – Lund – Kastrup - Köpenhamn –<br />
Helsingör. Åtgärden möjliggör dessutom ökad kapacitet på <strong>Blekinge</strong> kustbana, vilket utnyttjas genom<br />
att turtätheten fördubblas för resande från Karlshamn, Sölvesborg och Bromölla, då Skånetrafikens<br />
pendeltågssystem, pågatåget, förlängs till Karlshamn (denna effekt ingår dock redan i<br />
Jämförelsealternativet varvid ingen ekonomisk nytta för detta redovisas i denna samhällsekonomiska<br />
kalkyl).<br />
Åtgärdens nettonuvärdekvot (NNK) - som när den är positiv är ett mått på att den samhällsekonomiska<br />
nyttan med åtgärden överstiger anläggningskostnaderna - är positiv och förhållandevis hög. Beroende<br />
på om anläggningskostnaderna anges med 50 respektive 85 % säkerhet blir NNK 2,3respektive 2,6.<br />
De icke-prissatta effekterna bidrar i den mån de är kända framför allt till att öka de<br />
samhällsekonomiska vinsterna med åtgärden. Det är framför allt under byggtiden som marginellt<br />
negativa effekter antas uppstå.<br />
Lönsamheten är inte beroende av att pågatåg trafikerar sträckan Kristianstad - Karlshamn, då det är i<br />
kalkylen endast är Öresundstågen som tar del av tidsvinsterna med åtgärder (med pågatågen<br />
tillkommer bland annat tågdriftskostnader som bidrar till ett lägre NNK). För att Pågatågen ska kunna<br />
trafikera sträckan krävs dock att den planerade mötesstationen finns.<br />
Åtgärden bedöms vara ett kostnadseffektivt sätt för samhället att minska koldioxidutsläppen (MSEK<br />
54/69 ton CO2 = 0,78 kr/kg CO2 alt 0,93 kr/kg CO2 om hänsyn även tas till kostnader för<br />
reinvesteringar och drift & underhåll). Ökat resande med tåg på elektrifierade banor (med el med låga<br />
växthusgasemissioner), i de fall resorna ersätter resande med hjälp av fossila bränslen, är ett viktigt<br />
steg mot långsiktig hållbarhet.
Slutsatserna för kalkylen bedöms som förhållandevis säkra. Det finns diskussioner om att till följd av<br />
åtgärden utreda möjligheten till att ha ett resandeutbyte i Fjälkinge. Skånetrafiken bedömer att ca 570<br />
resenärer skulle kunna komma att stiga på och av där under ett vardagsdygn år 2020. Tidsvinsten<br />
skulle då minska med upp till 1½ minut.
Rv 28 Uddabygd - Nävragöl<br />
Stora Åsjön<br />
122<br />
685<br />
Alnaryd<br />
650<br />
122<br />
Måstad<br />
Bredasjö<br />
122<br />
Skärsjön<br />
Tving<br />
669<br />
Skäravattnet<br />
Yasjön<br />
Kroksjön<br />
122<br />
122<br />
Stora Alljungen<br />
Stora Alljungen<br />
678<br />
Björkeryd<br />
0 1 2 3 4 5Km<br />
678<br />
697<br />
122<br />
Allabodasjön<br />
Sillhövden<br />
Fridlevstad<br />
680<br />
684<br />
692<br />
Nävrasjön<br />
Nävragöl<br />
674<br />
28<br />
Norrsjön<br />
1<br />
Kroksjön<br />
28<br />
122<br />
Sillsjön<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_096<br />
Upprättad av: Carl Hägerwall Stein 2009-04-20<br />
Rödeby<br />
Yasjön<br />
Strömsberg<br />
Spjutsbygd<br />
Stengöl + del av Svensgöl<br />
683<br />
28<br />
731<br />
726<br />
729<br />
726<br />
732<br />
728<br />
764<br />
726<br />
729<br />
729<br />
Värmasjön<br />
726<br />
732<br />
Allsjön<br />
Stora Havsjön<br />
Växjö<br />
Stora Åsjön<br />
Mörtsjön<br />
Olofström<br />
Karlshamn<br />
Bromölla<br />
Fjärdsjömåla<br />
Kiljasjön<br />
Stora Havsjön<br />
Viggasjön<br />
733<br />
Nybro<br />
Emmaboda<br />
Rävsjön<br />
Karlskrona<br />
Nuläge<br />
Trafiken på rv 28 mellan Rödeby och Nävragöl har ökat förhållandevis mycket under senare år. Sträckan<br />
trafikeras av en hög andel tunga fordon och används för transport av farlig gods. Vägen är dessutom viktig för<br />
arbetspendling. Trafikökningen beror delvis på de ökande transporterna via Polen-färjan i Karlskrona. Vägen har<br />
stora brister avseende linjeföring, korsningsstandard och sidoområdet samt har flera farliga utfarter.<br />
Väglängd: 11,2 km<br />
Vägstandard: Vanlig väg, 7 m, 90 km/h<br />
Trafikmängd: 2 000 - 2 700 f/d, varav 7 - 10 % lastbilar<br />
Förslag till åtgärd<br />
Vägen breddas och förses med omkörningsfält. Sidoområdet förbättras, anslutningar saneras och linjeföringen i<br />
plan- och profil förbättras.<br />
Ny väglängd: Oförändrad<br />
Vägstandard: Gles mötesfri landsväg med målad mittremsa (1+1 / 2+1 kf), 8-11,25 m, 90 km/h<br />
Trafikmängd: Oförändrad<br />
Anläggningskostnad: 75 Mkr<br />
Kalkylperiod: 40 år<br />
Byggtid: 2 år<br />
Åtgärdad väglängd: 11,2 km<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Upprättarens bedömning av om prissatta och ej prissatta effekter sammantaget tyder på<br />
samhällsekonomisk lönsamhet (ja/nej/osäkert): Ja<br />
Åtgärden innebär minskad restidsosäkerhet. Stråket är en viktig koppling mot Karlskrona hamn och vidare mot<br />
östra Europa.<br />
725<br />
725<br />
733<br />
726<br />
735<br />
734
Nyckeltal<br />
2<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_096<br />
Upprättad av: Carl Hägerwall Stein 2009-04-20<br />
Nyckeltal Samhällsekonomisk Huvudanalys Känslighetsanalys: Känslighetsanalys: Känslighetsanalys:<br />
effektivitet Noll trafiktillväxt Hög trafiktillväxt Hög CO2 värdering<br />
Nettonuvärdeskvot NNK -0,3<br />
Nyttokostnadskvot NK -0,3<br />
Nettonuvärde= Nyttta – Kostnader, NNK = Nettonuvärde/Investeringskostnad, NK=Nettonuvärde/Kostnader.<br />
Kostnader= Investering, Drift, Underhåll samt skattefaktor.<br />
Nyckeltal Kostnadseffektivitet. Trafiksäkerhet (Mkr/DSS): 13 (Mkr/Räddat liv): 161 Restid (kr/timme): 514<br />
Prissatta effekter Bedömningsperiod: 2010 - 2052 Prisnivå: 2006<br />
Beräknad med verktyget EVA 2.58<br />
Typ av effekt Effekt år 2020 Nuvärde [Mkr]<br />
Restid för fordonstrafik -6851 timmar/år 21,9<br />
Fordonskostnad 3,4<br />
Godskostnad 0,3<br />
Trafiksäkerhet -2,7 DSS/10 år 42,6<br />
Utsläpp -0,4<br />
Kväveoxid -41 kg/år<br />
Kolväte 16 kg/år<br />
Koldioxid 19 ton/år<br />
Svaveldioxid 0 kg/år<br />
Partiklar 0 kg/år<br />
Drift och underhåll -13,5<br />
Inv. kostnad inkl SF 84,3 Inv K-Rest V -78,7<br />
Nettonuvärde -24,4<br />
Ej prissatta effekter av betydelse<br />
Typ av effekt/mått Kvantifierad effekt Kvalitativ bedömning<br />
Restidsosäkerheter - Positiv påverkan. Omkörningsfält medför minskad risk för<br />
störning.<br />
Måluppfyllelsebedömning<br />
Transportpolitiskt mål - Bedömning av åtgärdens bidrag till måluppfyllelse<br />
Tillgänglighet: Positivt bidrag. Minskad restid genom att omkörningsmöjligheterna ökar.<br />
Transportkvalitet: Positivt bidrag. Bättre komfort genom jämnare hastighet samt ökad tillförlitlighet.<br />
Trafiksäkerhet: Positivt bidrag. Omkörningsfält samt förbättrad sikt och förbättrade sidoområden ökar<br />
trafiksäkerheten.<br />
Miljö: Marginellt negativt bidrag. Något ökade utsläpp samt ianspråktagande av mark vid breddning.<br />
<strong>Region</strong>al utveckling: Positivt bidrag. Förbättringar av arbetspendling. Viktigt stråk för turismen och<br />
godstransporter.<br />
Jämställdhet: Kunskap saknas.<br />
Det övergripande målet*: Positivt bidrag. Negativ NNK. Viktig förbindelse till Karlskrona och hamnen samt<br />
till och från östra Europa.<br />
* Bedömning av såväl samhällsekonomisk effektivitet som långsiktig hållbarhet.<br />
Referenser<br />
Objektbeskrivning
Rv 27 Möllenäs - Djuramåla<br />
622<br />
29<br />
628<br />
631<br />
631<br />
635<br />
631<br />
0 1 2 3 4 5km<br />
Bakgrundskartan: Copyright Lantmäteriet.<br />
27<br />
631<br />
616<br />
646<br />
643<br />
643<br />
27<br />
659<br />
HALLABRO<br />
624<br />
659<br />
644<br />
642<br />
1<br />
779<br />
645<br />
780<br />
BACKARYD<br />
657<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_095<br />
Upprättad av: Martin Bergkvist 2009-02-09<br />
647<br />
648<br />
661<br />
655<br />
637<br />
653<br />
656<br />
ANDERSTORP<br />
VÄRNAMO<br />
657<br />
653<br />
HULTSFRED<br />
VETLANDA<br />
654<br />
650<br />
650<br />
ALVESTA<br />
VÄXJÖ<br />
LJUNGBY<br />
NYBRO<br />
KALMAR<br />
EMMABODA<br />
ÄLMHULT<br />
OSBY<br />
OLOFSTRÖM<br />
KARLSHAMNKARLSKRONA<br />
KRISTIANSTAD<br />
OSKARSHAMN<br />
Nuläge<br />
Rv 27 är en viktig förbindelse från Karlskrona och norrut till Växjö och vidare mot rv 40 (Borås och Göteborg) och<br />
E4. Befintlig väg från Möllenäs till och med Hallabro har en mycket dålig plan- och profilstandard. Där finns ett<br />
flertal backkrön, passage genom två samhällen och skymda in- och utfarter. Randbebyggelse utmed vägen<br />
innebär olycksrisker samt negativ miljöpåverkan för de boende. Vägen passerar i närheten av tre skyddsområden<br />
för kommunala vattentäkter.<br />
Väglängd: 21,5 km<br />
Vägstandard: Vanlig väg, 7 m, 50 - 90 km/h<br />
Trafikmängd: 1 900 - 2 700 f/d, varav 14 % lastbilar<br />
Förslag till åtgärd<br />
Vägen byggs om delvis i befintlig sträckning men förbi Backaryd och Hallabro går vägen i ny sträckning.<br />
Ny väglängd: 21,5 km<br />
Vägstandard: Gles mötesfri landsväg (1+1 / 2+1 kf), 9 - 12,25 m, 100 km/h<br />
Trafikmängd: 1 500 - 2 600 f/d, varav 15 % lastbilar<br />
Anläggningskostnad: 306 Mkr<br />
Kalkylperiod: 40 år<br />
Byggtid: 3 år<br />
Åtgärdad väglängd: 22,5 km<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Upprättarens bedömning av om prissatta och ej prissatta effekter sammantaget tyder på<br />
samhällsekonomisk lönsamhet (ja/nej/osäkert): Osäkert<br />
Åtgärden innebär positiva effekter för både den genomgående trafiken och de boende längs den gamla vägen.<br />
Ingår som en del i att stärka väg 27.
Nyckeltal<br />
2<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_095<br />
Upprättad av: Martin Bergkvist 2009-02-09<br />
Nyckeltal Samhällsekonomisk Huvudanalys Känslighetsanalys: Känslighetsanalys: Känslighetsanalys:<br />
effektivitet Noll trafiktillväxt Hög trafiktillväxt Hög CO2 värdering<br />
Nettonuvärdeskvot NNK -0,4<br />
Nyttokostnadskvot NK -0,3<br />
Nettonuvärde= Nyttta – Kostnader, NNK = Nettonuvärde/Investeringskostnad, NK=Nettonuvärde/Kostnader.<br />
Kostnader= Investering, Drift, Underhåll samt skattefaktor.<br />
Nyckeltal Kostnadseffektivitet. Trafiksäkerhet (Mkr/DSS): 21 (Mkr/Räddat liv): 158 Restid (kr/timme): 330<br />
Prissatta effekter Bedömningsperiod: 2010 - 2053 Prisnivå: 2006<br />
Beräknad med verktyget EVA 2.58<br />
Typ av effekt Effekt år 2020 Nuvärde [Mkr]<br />
Restid för fordonstrafik -42370 timmar/år 138,6<br />
Fordonskostnad -1,3<br />
Godskostnad 3,3<br />
Trafiksäkerhet -6,7 DSS/10 år 108,2<br />
Utsläpp -5,4<br />
Kväveoxid -61 kg/år<br />
Kolväte -53 kg/år<br />
Koldioxid 222 ton/år<br />
Svaveldioxid 1 kg/år<br />
Partiklar 1 kg/år<br />
Drift och underhåll -41,0<br />
Inv. kostnad inkl SF 335,2 Inv K-Rest V -313,7<br />
Nettonuvärde -111,2<br />
Ej prissatta effekter av betydelse<br />
Typ av effekt/mått Kvantifierad effekt Kvalitativ bedömning<br />
Påverkan tätort - Positiv påverkan. Förbättrad trafik- och boendemiljö i Hallabro<br />
och Backaryd<br />
Påverkan<br />
naturområden<br />
- Negativ påverkan. Ängs- och hagmark tas i anspråk.<br />
Måluppfyllelsebedömning<br />
Transportpolitiskt mål - Bedömning av åtgärdens bidrag till måluppfyllelse<br />
Tillgänglighet: Positivt bidrag. Barriäreffekten i tätorterna minskar. Restiden minskar för resor och<br />
transporter.<br />
Transportkvalitet: Positivt bidrag. Ny väg medför säker framkomlighet med bra komfort.<br />
Trafiksäkerhet: Positivt bidrag. Minskad olycksrisk.<br />
Miljö: Oklart bidrag. Ängs- och hagmark tas i anspråk. Förbättrad miljö i tätorterna.<br />
<strong>Region</strong>al utveckling: Positivt bidrag. En standardhöjning av vägen innebär lägre transportkostnader för<br />
näringslivet samt förkortade pendlingstider för regionens arbetskraft.<br />
Jämställdhet: Kunskap saknas.<br />
Det övergripande målet*: Positivt bidrag. Negativ NNK. Arbetspendlingen och förbättringar i tätort.<br />
Åtgärden ingår som ett led i att stärka väg 27 som attraktiv förbindelse mellan <strong>Blekinge</strong> (östra Europa) och<br />
Göteborg.<br />
* Bedömning av såväl samhällsekonomisk effektivitet som långsiktig hållbarhet.<br />
Referenser<br />
Objektbeskrivning
Objektbeskrivningar E22<br />
BILAGA 6 – 8
E22 Sölve - Stensnäs<br />
1<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_001<br />
Upprättad av: Martin Bergkvist 2009-02-09<br />
Nuläge<br />
E22 sträcker sig från Malmö och Öresundsregionen via <strong>Blekinge</strong> och Kalmar län till Norrköping. Sträckan är viktig<br />
både för den genomgående trafiken och för den omfattande pendlingstrafiken. Delen mellan Sölve och Stensnäs<br />
har jämfört med angränsande delar av E22 dålig standard. Både tätorter och spridd bebyggelse förekommer på<br />
stora delar av sträckan. Vägen utgör en barriär för de boende. Trafiken orsakar buller och olyckor. Långa<br />
sträckor med 50-70 km/h orsakar fördröjningar för genomfartstrafiken.<br />
Väglängd: 15,0 km<br />
Vägstandard: Vanlig väg, 9 - 13 m, 50 - 90 km/h<br />
Trafikmängd: 10 300 - 13 300 f/d, varav 14 % lastbilar<br />
Förslag till åtgärd<br />
E22 byggs ut till motorväg i ny sträckning väster om befintlig väg. Vägen ansluter till befintlig motorväg vid Sölve i<br />
söder och till befintlig motortrafikled i trafikplats Mörrum väst i norr. Vid korsningen med väg 121 byggs en ny<br />
trafikplats.<br />
Väglängd: 15,3 km<br />
Vägstandard: Motorväg (4 kf), 19,5 m, 110 km/h<br />
Trafikmängd: 8 800 - 11 200 f/d varav 14 % lastbilar<br />
Anläggningskostnad: 714 Mkr<br />
Kalkylperiod: 40 år<br />
Byggtid: 4 år<br />
Åtgärdad väglängd: 15 km<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Upprättarens bedömning av om prissatta och ej prissatta effekter sammantaget tyder på<br />
samhällsekonomisk lönsamhet (ja/nej/osäkert): Ja<br />
Ny väg innebär förbättringar för den genomgående trafiken. Dessutom förbättras boendemiljön längs den gamla<br />
sträckningen. Ny väg innebär dock intrång i högproduktiv jordbruksmark.
Nyckeltal<br />
2<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_001<br />
Upprättad av: Martin Bergkvist 2009-02-09<br />
Nyckeltal Samhällsekonomisk Huvudanalys Känslighetsanalys: Känslighetsanalys: Känslighetsanalys:<br />
effektivitet Noll trafiktillväxt Hög trafiktillväxt Hög CO2 värdering<br />
Nettonuvärdeskvot NNK 0,3<br />
Nyttokostnadskvot NK 0,2<br />
Nettonuvärde= Nyttta – Kostnader, NNK = Nettonuvärde/Investeringskostnad, NK=Nettonuvärde/Kostnader.<br />
Kostnader= Investering, Drift, Underhåll samt skattefaktor.<br />
Nyckeltal Kostnadseffektivitet. Trafiksäkerhet (Mkr/DSS): 19 (Mkr/Räddat liv): 150 Restid (kr/timme): 133<br />
Prissatta effekter Bedömningsperiod: 2010 - 2054 Prisnivå: 2006<br />
Beräknad med verktyget EVA 2.58<br />
Typ av effekt Effekt år 2020 Nuvärde [Mkr]<br />
Restid för fordonstrafik -240641 timmar/år 776,3<br />
Fordonskostnad -55,5<br />
Godskostnad 13,9<br />
Trafiksäkerhet -16,6 DSS/10 år 264,8<br />
Utsläpp -34,3<br />
Kväveoxid 1246 kg/år<br />
Kolväte -82 kg/år<br />
Koldioxid 1371 ton/år<br />
Svaveldioxid 6 kg/år<br />
Partiklar 3 kg/år<br />
Drift och underhåll -76,2<br />
Buller 11,2<br />
Inv. kostnad inkl SF 766,2 Inv K-Rest V -718,1<br />
Nettonuvärde 182,2<br />
Ej prissatta effekter av betydelse<br />
Typ av effekt/mått Kvantifierad effekt Kvalitativ bedömning<br />
Påverkan landsbygd - Negativ påverkan. Intrång i högproduktiv jordbruksmark.<br />
Påverkan tätort - Positiv påverkan. Minskad trafik genom tätorterna.<br />
Påverkan naturområden - Negativ påverkan. Intrång i värdefulla biotoper.<br />
Exploateringseffekter - Positiv påverkan. Möjligheten att exploatera det kustnära<br />
området ökar.<br />
Arbetsmarknadseffekter - Positiv påverkan. Utökad LA-region.<br />
Måluppfyllelsebedömning<br />
Transportpolitiskt mål - Bedömning av åtgärdens bidrag till måluppfyllelse<br />
Tillgänglighet: Positivt bidrag. Barriäreffekterna minskar längs befintlig E22. Minskad restid för<br />
genomfartstrafiken.<br />
Transportkvalitet: Positivt bidrag. Ny väg medför säker framkomlighet med bra komfort.<br />
Trafiksäkerhet: Positivt bidrag. Minskad olycksrisk, framförallt för mötesolyckor, korsningsolyckor samt<br />
olyckor med oskyddade.<br />
Miljö: Oklart bidrag. Minskad trafik och minskat buller i bostadsmiljöer och i riksintresse för friluftsliv.<br />
Nysträckning i känslig miljö/jordbruksmark och ökade utsläpp.<br />
<strong>Region</strong>al utveckling: Positivt bidrag. Utökad LA-region. Bättre framkomlighet och minskad restid för<br />
genomfartstrafiken.<br />
Jämställdhet: Kunskap saknas.<br />
Det övergripande målet*: Positivt bidrag. Positiv NNK. Säker framkomlighet samt minskad störning i det<br />
kustnära boendet. Stärkt arbetsmarknadsregion. Dock intrång i jordbruksmark och biotoper samt ökade<br />
kostnader för drift och underhåll. Åtgärden ingår som ett led i att stärka E22 som attraktiv nationell och<br />
internationell förbindelse.
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_001<br />
Upprättad av: Martin Bergkvist 2009-02-09<br />
3<br />
* Bedömning av såväl samhällsekonomisk effektivitet som långsiktig hållbarhet.<br />
Referenser<br />
Objektsbeskrivning<br />
Arbetsplan E22 Sölvesborg-Karlskrona, delen Sölve-Stensnäs Beskrivning
E22 Björketorp - Nättraby<br />
663<br />
668<br />
669<br />
663<br />
671<br />
696<br />
22<br />
667<br />
663<br />
669<br />
663<br />
27<br />
668<br />
669<br />
663<br />
670<br />
669<br />
698<br />
669<br />
0 0,5 1 2 3 4km<br />
Bakgrundskartan: Copyright Lantmäteriet.<br />
672<br />
670<br />
1<br />
27<br />
673<br />
672<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_008<br />
Upprättad av: Sara Andersson Henrik Carlsson<br />
2009-02-09<br />
27<br />
678<br />
ÅHUS<br />
675<br />
678<br />
VÄXJÖ<br />
OLOFSTRÖM<br />
KARLSHAMN<br />
BROMÖLLA<br />
22<br />
676<br />
27<br />
679<br />
NYBRO<br />
KALMAR<br />
EMMABODA<br />
KARLSKRONA<br />
Nuläge<br />
E22 sträcker sig från Malmö och Öresundsregionen via <strong>Blekinge</strong> och Kalmar län till Norrköping. Sträckan är viktig<br />
både för den genomgående trafiken och för den omfattande pendlingstrafiken. Längs den befintliga vägen<br />
ansluter ett antal allmänna och flera enskilda vägar. På sträckan förekommer långsamtgående fordon. Den<br />
geometriska standarden är bitvis dålig. Korsningarna med väg 67/663 och väg 672/673 är utformad som<br />
cirkulationsplatser.<br />
Väglängd: 10,4 km<br />
Vägstandard: Mötesfri landsväg (2+1 kf, huvudsakligen utan mitträcke), 12 m, 50 - 90 km/h, gc-väg<br />
Trafikmängd: 11 500 - 13 000 f/d, varav 10 % lastbilar<br />
Förslag till åtgärd<br />
Befintlig vägkorridor används och ny motorväg byggs i anslutning till den nuvarande vägsträckningen. Befintlig<br />
väg blir kvar som lokalväg.<br />
Ny väglängd: 10,4 km<br />
Vägstandard: Motorväg (2+2 kf), 19,5 m, 110 km/h<br />
Trafikmängd: 9 500 f/d, varav 9% lastbilar<br />
Anläggningskostnad: 394 Mkr<br />
Kalkylperiod: 40 år<br />
Byggtid: 3 år<br />
Åtgärdad väglängd: 10,4 km<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Upprättarens bedömning av om prissatta och ej prissatta effekter sammantaget tyder på<br />
samhällsekonomisk lönsamhet (ja/nej/osäkert): Ja<br />
Ny väg ger positiva effekter på trafiksäkerheten och transportkvaliteten. Förbättringar för både fordonstrafik och<br />
oskyddade trafikanter. Intrånget är av betydelse och medför påverkan på landskapets kulturhistoriska karaktär.
Nyckeltal<br />
2<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_008<br />
Upprättad av: Sara Andersson Henrik Carlsson<br />
2009-02-09<br />
Nyckeltal Samhällsekonomisk Huvudanalys Känslighetsanalys: Känslighetsanalys: Känslighetsanalys:<br />
effektivitet Noll trafiktillväxt Hög trafiktillväxt Hög CO2 värdering<br />
Nettonuvärdeskvot NNK 0,0<br />
Nyttokostnadskvot NK 0,0<br />
Nettonuvärde= Nyttta – Kostnader, NNK = Nettonuvärde/Investeringskostnad, NK=Nettonuvärde/Kostnader.<br />
Kostnader= Investering, Drift, Underhåll samt skattefaktor.<br />
Nyckeltal Kostnadseffektivitet. Trafiksäkerhet (Mkr/DSS): 28 (Mkr/Räddat liv): 120 Restid (kr/timme): 151<br />
Prissatta effekter Bedömningsperiod: 2010 - 2053 Prisnivå: 2006<br />
Beräknad med verktyget EVA 2.58<br />
Typ av effekt Effekt år 2020 Nuvärde [Mkr]<br />
Restid för fordonstrafik -118860 timmar/år 384,5<br />
Fordonskostnad -71,9<br />
Godskostnad 4,0<br />
Trafiksäkerhet -6,5 DSS/10 år 127,1<br />
Utsläpp -29,5<br />
Kväveoxid 1375 kg/år<br />
Kolväte 275 kg/år<br />
Koldioxid 1072 ton/år<br />
Svaveldioxid 5 kg/år<br />
Partiklar 18 kg/år<br />
Drift och underhåll -21,0<br />
Inv. kostnad inkl SF 430,6 Inv K-Rest V -403,1<br />
Nettonuvärde -9,9<br />
Ej prissatta effekter av betydelse<br />
Typ av effekt/mått Kvantifierad effekt Kvalitativ bedömning<br />
Påverkan landsbygd - Negativ påverkan. Jordbruksmark tas i anspråk.<br />
Restidsosäkerhet - Positiv påverkan. Motorvägsstandard medför minskad risk för<br />
störning.<br />
Arbetsmarkandseffekter - Positiv påverkan. Utökad LA-region.<br />
Påverkan kulturmiljö - Negativ påverkan. Förkärla kyrka samt område med<br />
fornlämningar passeras.<br />
Måluppfyllelsebedömning<br />
Transportpolitiskt mål - Bedömning av åtgärdens bidrag till måluppfyllelse<br />
Tillgänglighet: Positivt bidrag. Minskad restid för fordonstrafik.<br />
Transportkvalitet: Positivt bidrag. Ny väg medför säker framkomlighet med bra komfort. Dagens<br />
cirkulationsplatser ersätts med trafikplatser. Ökad komfort för gc-trafikanterna längs den gamla sträckan.<br />
Trafiksäkerhet: Positivt bidrag. Minskad olycksrisk.<br />
Miljö: Marginellt negativt bidrag. Ökade utsläpp men jämnare hastighet. Ianspråktagande av jordbruksmark.<br />
<strong>Region</strong>al utveckling: Positivt bidrag. Förbättrad framkomlighet samt utökad LA-region.<br />
Jämställdhet: Kunskap saknas.<br />
Det övergripande målet*: Positivt bidrag. NNK runt noll. Säker framkomlighet samt stärkt<br />
arbetsmarknadsregion. Attraktivare gc-förbindelse. Dock intrång i jordbruksmark samt ökade kostnader för<br />
drift och underhåll. Åtgärden ingår som ett led i att stärka E22 som attraktiv nationell och internationell<br />
förbindelse.
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_008<br />
Upprättad av: Sara Andersson Henrik Carlsson<br />
2009-02-09<br />
3<br />
* Bedömning av såväl samhällsekonomisk effektivitet som långsiktig hållbarhet.<br />
Referenser<br />
Vägverket (2002), E22 Ronneby Karlskrona, delen Björketorp-Nättraby, Vägutredning och MKB. Objektnummer<br />
92 20 88, Vägutredning, 2002.
E22 Lösen - Jämjö<br />
724<br />
745<br />
22<br />
723<br />
736<br />
725<br />
22<br />
0 0,5 1 2 3 km<br />
Bakgrundskartan: Copyright Lantmäteriet.<br />
738<br />
738<br />
738<br />
737<br />
739<br />
1<br />
744<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_009<br />
Upprättad av: Martin Bergkvist 2009-02-09<br />
748<br />
753<br />
VÄXJÖ<br />
OLOFSTRÖM<br />
KARLSHAMN<br />
SÖLVESBORG<br />
22<br />
754<br />
753<br />
746<br />
NYBROLINDSDAL<br />
KALMAR<br />
EMMABODA<br />
KARLSKRONA<br />
OSKARSHAMN<br />
Nuläge<br />
E22 sträcker sig från Malmö och Öresundsregionen via <strong>Blekinge</strong> och Kalmar län till Norrköping. Sträckan Lösen-<br />
Jämjö är viktig både för den genomgående trafiken och för den omfattande pendlingen in mot Karlskrona. Vägen<br />
saknar mötesseparering och det finns många korsningar och anslutningar på sträckan. I Jämjö tätort finns en<br />
trafiksignal och många oskyddade trafikanter rör sig här längs och tvärs vägen. Delar av sträckan genom Jämjö<br />
är under skoltid hastighetsbegränsad till 30km/h.<br />
Väglängd: 13,9 km<br />
Vägstandard: Vanlig väg, 7 - 13 m, 50 - 90 km/h<br />
Trafikmängd: 4 300 - 11 800 f/d, varav 7 - 12 % lastbilar<br />
Förslag till åtgärd<br />
Vägen breddas i befintlig sträckning fram till öster om Ramdala, därefter går vägen i ny sträckning norr om Jämjö.<br />
Det blir 2+2 körfält fram till korsningen med lv 738 vid Torstäva och därefter 2+1 körfält. Tre trafikplatser byggs.<br />
Ny väglängd: 14,0 km<br />
Vägstandard: Mötesfri motortrafikled (2+2 / 2+1 kf), 14-16,5 m, 100 km/h,<br />
Trafikmängd: 3 800 - 11 600 f/d, varav 7 - 12 % lastbilar<br />
Anläggningskostnad: 396 Mkr<br />
Kalkylperiod: 40 år<br />
Byggtid: 3 år<br />
Åtgärdad väglängd: 14 km<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Upprättarens bedömning av om prissatta och ej prissatta effekter sammantaget tyder på<br />
samhällsekonomisk lönsamhet (ja/nej/osäkert): Ja<br />
Ny väg innebär förbättringar för den genomgående trafiken. Dessutom förbättras boendemiljön längs den gamla<br />
sträckningen. Ny väg innebär dock intrång i värdefull odlings- och kulturmark.<br />
751<br />
751
Nyckeltal<br />
2<br />
Samlad effektbedömning – kortversion<br />
Objektnr/diarienr: VSÖ_009<br />
Upprättad av: Martin Bergkvist 2009-02-09<br />
Nyckeltal Samhällsekonomisk Huvudanalys Känslighetsanalys: Känslighetsanalys: Känslighetsanalys:<br />
effektivitet Noll trafiktillväxt Hög trafiktillväxt Hög CO2 värdering<br />
Nettonuvärdeskvot NNK 0,2<br />
Nyttokostnadskvot NK 0,2<br />
Nettonuvärde= Nyttta – Kostnader, NNK = Nettonuvärde/Investeringskostnad, NK=Nettonuvärde/Kostnader.<br />
Kostnader= Investering, Drift, Underhåll samt skattefaktor.<br />
Nyckeltal Kostnadseffektivitet. Trafiksäkerhet (Mkr/DSS): 23 (Mkr/Räddat liv): 153 Restid (kr/timme): 125<br />
Prissatta effekter Bedömningsperiod: 2010 - 2053 Prisnivå: 2006<br />
Beräknad med verktyget EVA 2.58<br />
Typ av effekt Effekt år 2020 Nuvärde [Mkr]<br />
Restid för fordonstrafik -144340 timmar/år 462,4<br />
Fordonskostnad -39,9<br />
Godskostnad 5,6<br />
Trafiksäkerhet -7,9 DSS/10 år 113,7<br />
Utsläpp -13,7<br />
Kväveoxid 345 kg/år<br />
Kolväte 4 kg/år<br />
Koldioxid 543 ton/år<br />
Svaveldioxid 3 kg/år<br />
Partiklar 13 kg/år<br />
Drift och underhåll -52,0<br />
Inv. kostnad inkl SF 433,0 Inv K-Rest V -405,1<br />
Nettonuvärde 71,0<br />
Ej prissatta effekter av betydelse<br />
Typ av effekt/mått Kvantifierad effekt Kvalitativ bedömning<br />
Buller - Positiv påverkan. Minskade bullernivåer i Jämjö.<br />
Påverkan tätort - Positiv påverkan. Genom att andelen genomfartstrafik minskar i<br />
Jämjö minskar också barriäreffekten.<br />
Påverkan landsbygd - Negativ påverkan. Vägen gör intrång i värdefull odlings- och<br />
kulturmark.<br />
Exploateringseffekter - Positiv påverkan. Möjlighet att utveckla tätorten och<br />
kustområdena söder om E22.<br />
Måluppfyllelsebedömning<br />
Transportpolitiskt mål - Bedömning av åtgärdens bidrag till måluppfyllelse<br />
Tillgänglighet: Positivt bidrag. Barriäreffekterna minskar och restiden för genomfartstrafiken minskar.<br />
Transportkvalitet: Positivt bidrag. Ny väg medför säker framkomlighet med bra komfort.<br />
Trafiksäkerhet: Positivt bidrag. Minskad olycksrisk, framförallt för mötesolyckor och olyckor med oskyddade.<br />
Miljö: Oklart bidrag. Bättre boendemiljö längs den gamla vägen till följd av minskat buller och minskade<br />
utsläpp. Värdefull odlings- och kulturmark tas i anspråk.<br />
<strong>Region</strong>al utveckling: Positivt bidrag. Restiden minskar för lokala och regionala resor och transporter.<br />
Jämställdhet: Kunskap saknas.<br />
Det övergripande målet*: Positivt bidrag. NNK runt noll. Förbättringar för boende inne i Jämjö och möjlighet<br />
till utveckling av tätorten och kustområdena söder och öster om E22. Åtgärden ingår som ett led i att stärka<br />
E22 som attraktiv nationell och internationell förbindelse.<br />
* Bedömning av såväl samhällsekonomisk effektivitet som långsiktig hållbarhet.<br />
Referenser<br />
Objektsbeskrivning<br />
Utdrag ur Förstudie E22, Karlskrona – Kalmar, delen Lösen-Jämjö<br />
Vägprojektinformation om E22 Lösen-Jämjö på www.vv.se
Objektbeskrivning Sydostlänken<br />
BILAGA 9<br />
Inlaga från: Ordföranden i tre regionstyrelser<br />
Tre landshövdingar<br />
Fyra kommuner<br />
Fem företag
Objektsbeskrivning Sydostlänken<br />
Nuläge<br />
Med Sydostlänken avses en järnväg mellan Södra stambanan och <strong>Blekinge</strong> kustbanan via Olofström.<br />
Den norra delen av godsbanan Olofström – Älmhult är idag enkelspårig och oelektrifierad med låg<br />
hastighetsstandard och kapacitet. Största tillåtna hastighet är 70 km/h. Den befintliga järnvägen är ca<br />
42 km lång och utnyttjas främst av Volvo för systemtåg mot Göteborg och Gent. Trafiken är<br />
omfattande, ca 11 godståg/dygn. Ett kort mötesspår finns i Hökön. Mellan Olofström och <strong>Blekinge</strong><br />
kustbana saknas i dag järnvägsförbindelse.<br />
En förstudie har gjorts för Sydostlänken som<br />
utrett förutsättningar och effekter av gods- och<br />
persontrafik på banan.<br />
Förslag till åtgärder<br />
Den befintliga järnvägen mellan Olofström och<br />
Älmhult, elektrifieras och kapaciteten ökas med<br />
nya mötesspår i Hökön, Lönsboda och Vilshult.<br />
Investering ca 300 mkr. Ny elektrifierad järnväg<br />
anläggs mellan Olofström och <strong>Blekinge</strong><br />
kustbana, ca 18 km. Investering ca 930 mkr.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
En kompletterande utbyggnad av spårsystemet<br />
med elektrifiering av befintlig järnväg och en ny<br />
järnväg mellan Olofström och <strong>Blekinge</strong><br />
kustbana är ett starkt önskemål från såväl<br />
näringslivet som kommunerna i regionen.<br />
Motiven för utbyggnad av den saknade länken<br />
är att den skulle:<br />
- Öka flexibiliteten i transportsystemet<br />
- Förbättra miljön och minska antalet olyckor<br />
- Förbättra förutsättningarna för regional<br />
utveckling<br />
Samhällsekonomisk kalkyl<br />
Prissatta effekter<br />
Bedömda konsekvenser Beräknat nuvärde/bedömd effekt<br />
Reinvesteringar, drift och underhåll i järnvägsnätet - ca 102 milj kr<br />
Tågdriftskostnader för person- och godstrafik - ca 320 milj kr<br />
Minskade restidskostnader + ca 98 milj kr<br />
Minskade kostnader för buss- och lastbilstrafik + ca 1141 milj kr<br />
Ökade biljett intäkter + ca 117 milj kr<br />
Minskade miljöstörningar och ökad säkerhet + ca 290 milj kr<br />
Summa + ca 1224 milj kr<br />
Nettovärdeskvoten NNK är beräknad till - 0,06.<br />
Kalkylförutsättningar:<br />
Kalkylperiod 60 år<br />
Prisnivå 2001<br />
Byggstart 2010<br />
Byggtid 2 år<br />
Trafikstart 2012<br />
Kalkylränta 4 %<br />
Prognosår 2020<br />
Resandetillväxt / år<br />
Till och med 2030 1,3 %<br />
Efter 2030 0,5 %<br />
Skattefaktor I 1,23<br />
Skattefaktor II 1,3
Ej prissatta effekter av betydelse<br />
Nedanstående tabell redovisar såväl beräkningsbara effekter som icke beräkningsbara<br />
Effekter Bedömda konsekvenser Bedömd<br />
Nationella och regionala effekter<br />
Ökad<br />
järnvägsteknisk<br />
systemkapacitet<br />
Projektet kan bl.a. avlasta de skånska järnvägarna. Stor betydelse.<br />
Ökad tillgänglighet Sydostlänken innebär att det blir ökad tillgänglighet till <strong>Blekinge</strong>s<br />
hamnar framförallt Karlshamns hamn. Det medför att hamnen får större<br />
utvecklingsmöjligheter.<br />
Ökad<br />
järnvägsteknisk<br />
flexibilitet och minskad<br />
störningskänslighet<br />
Förbättrad regional<br />
utveckling<br />
Ökad andel<br />
spårburen trafik<br />
Lokala effekter<br />
Påverkan på<br />
näringsliv och<br />
samhällsutveckling<br />
Påverkan på stads-<br />
och landskapsbild och<br />
på samhällsstruktur<br />
Intrång,<br />
barriäreffekter och<br />
fragmentisering<br />
Vid störningar på enskilda järnvägslänkar kan transporter ledas om.<br />
En utbyggnad av Sydostlänken förbättrar tillgängligheten,<br />
pendlingsmöjligheterna och näringslivets förutsättningar.<br />
Omfördelningen av resande och godstransporter till tåg från bil och buss<br />
respektive lastbil beräknas innebära en samhällsekonomisk vinst på grund<br />
av totalt minskade driftskostnader, minskade uppoffringar för resenärer,<br />
färre olyckor och förbättrad miljö.<br />
För de nya stationsorterna Olofström och Lönsboda kan den nya<br />
tågtrafiken bidra till bättre näringslivsförutsättningar och förbättrad<br />
konkurrenskraft. Även för bl.a. Osby och Älmhult förbättras<br />
tillgängligheten och pendlingsmöjligheterna<br />
Järnvägen kommer att påverka stads- och landskapsbilden och även<br />
samhällsstrukturen, främst i Olofström.<br />
En utbyggnad av Sydostlänken innebär intrång och ökad fragmentering<br />
av landskapet vilket försvårar för jord- och skogsbruket. Järnvägen medför<br />
dessutom ökade barriäreffekter.<br />
Stor betydelse.<br />
Stor betydelse.<br />
Stor betydelse.<br />
Stor betydelse<br />
Måttlig<br />
betydelse<br />
Måttlig<br />
betydelse<br />
Ökad komfort För resenärerna innebär byte från bussresa till tågresa ökad resekomfort. Måttlig<br />
betydelse<br />
Ökat buller Längs järnvägen kommer bullstörningarna att öka. Den samhällsekonomiska<br />
kostnaden kommer att beräknas i nästa planeringsskede.<br />
Måluppfyllelsebedömning<br />
Transportpolitiska mål – Bedömning av åtgärdernas bidrag till måluppfyllelse<br />
Måttlig<br />
betydelse<br />
Tillgänglighet: Positivt bidrag. Projektet bidrar till ökad rörlighet och en utökad arbetsmarknad vilket<br />
gynnar näringslivsutvecklingen i hela regionen.<br />
Transportkvalitet: Positivt bidrag. Ökad systemkapacitet och flexibilitet i transportsystemet medför<br />
att sårbarheten minskar och att effektiviteten och tillgängligheten förbättras.<br />
Trafiksäkerhet: Positivt bidrag. Överföring av transporter från bil till järnväg medför mindre<br />
miljöpåverkan och ökar säkerheten.<br />
<strong>Region</strong>al utveckling: Positivt bidrag. Ett flexiblare transportsystem i södra Sverige som säkerställer<br />
alternativa vägar vid ev. avbrott på andra banor samt bättre framkomlighet, ökade<br />
pendlingsmöjligheter och minskad restid.<br />
God miljö: Positivt bidrag. En ökad järnvägstrafik av gods och privattrafik minskar miljöpåverkan<br />
från bil-, buss- och lastbilstransporter.<br />
Jämställdhet: Positivt bidrag. En minskad andel personresor med bil medför ofta ökad jämställdhet<br />
eftersom kvinnor i högre grad än män är hänvisade till kollektiva färdmedel.
En översyn av förstudien har påbörjats i avsikt att se över studerad standard på den nya banan.<br />
Översynen indikerar att det är möjligt att sänka kostnaden något och ändå uppnå önskat resultat.<br />
Nettonuvärdeskvoten för projektet kan därmed komma att öka till ett positivt värde.
BILAGA 10<br />
Kommunernas prioriteringar
Ronneby kommun Sammanträdesprotokoll 1(3)<br />
Kommunstyrelsen 2009-04-07<br />
2009/123<br />
§ 85 <strong>Länstransportplan</strong> 2010-2021<br />
Beslutsunderlag<br />
1 Handling 2009-03-31 Förslag till prioriteringslista<br />
2 Handling 2009-03-31 <strong>Länstransportplan</strong> 2010-2021<br />
3 Tjänsteskrivelse/Utredning 2009-03-31 Förslag till s.k. objektslista med<br />
Ronneby kommuns prioriteringar i<br />
arbetet med <strong>Länstransportplan</strong> för åren<br />
2010-2021.<br />
Samordnare Anna-Karin Sonesson lämnar följande beslutsförslag<br />
Sammanfattning<br />
Arbetet med att ta fram en ny <strong>Länstransportplan</strong> (LTP) pågår. I processen har Vägverket och<br />
<strong>Region</strong> <strong>Blekinge</strong> träffat alla kommunerna i länet. Ronneby kommun ingår även i en LTP-grupp där<br />
tjänstemän från länets kommuner diskuterar upplägg, skrivningar mm. Inför mötet i februari, då<br />
Vägverket och region <strong>Blekinge</strong> träffade tjänstemän samt politiker från Kommunstyrelsens<br />
arbetsutskott, togs en lista fram med objekt och åtgärder som kommunen prioriterar. Listan<br />
överlämnades till Vägverket. Vid LTP-gruppens möte 2009-03-26 framförde Vägverket att man<br />
helst såg att kommunernas prioriteringslistor har varit föremål för någon form av politiskt beslut.<br />
Man vill ha in politiskt antagna prioriteringslistor innan 15 april 2009. Förslaget på prioriteringslista<br />
överlämnas därmed till Kommunstyrelsen för beslut. Ronneby kommun får längre fram i processen<br />
tillfälle att yttra sig över förslag till sammanvägd prioriteringslista för hela länet.<br />
Kommunens prioriteringslista<br />
VÄGÅTGÄRDER<br />
Vägnummer Objektnamn Åtgärd<br />
E22/Lv669 Tvingkrysset Trafiksäkra olycksdrabbad korsning<br />
E22 Björketorp-Nättraby Utbyggnad till mötesseparerad fyrfältsväg<br />
Rv27 Sörby-Möllenäs Utbyggnad till mötesseparerad trefältsväg<br />
Rv27/Lv657 Backaryds samhälle Trafiksäkra olycksdrabbad korsning<br />
Rv27 Möllenäs-Länsgränsen Utbyggnad till mötesseparerad trefältsväg<br />
Lv638 Risanäs-Saxemara Punktvis breddning<br />
Lv618/660 Heabyvägen/Hamnvägen Ombyggnad av korsning till cirkulationsplats<br />
Lv663 Helgövägen Ombyggnad av korsning till cirkulationsplats<br />
Lv663/Lv667 Yxnarum Trafiksäkra korsning<br />
Lv657 Backaryd-Hjorthålan Bärighet, breddning samt rätning<br />
Justeras Utdragsbestyrkande
Ronneby kommun Sammanträdesprotokoll 2(3)<br />
Kommunstyrelsen 2009-04-07<br />
Lv653 Hasselstad-Eringsboda Bärighet, breddning samt rätning<br />
Lv620/Lv641 Ronnebyvägen Hoby Ombyggnad av korsning till cirkulationsplats<br />
Lv639 Björstorp-Sonekulla Punktvis breddning + mötesplatser<br />
Lv663 Bökenäs-Listerby Punktvis breddning<br />
GC-VÄGAR<br />
Vägnummer Objektnamn Åtgärd<br />
Lv638 Risanäs-Saxemara Ny GC-väg<br />
Lv670 Listerby-Johannishus Ny GC-väg<br />
Lv642 Hoby stn-Lv620 Ny GC-väg samt översyn av korsning med<br />
Parkvägen<br />
Lv669 Leråkra-Hamnvägen Ny GC-väg<br />
Lv660 Heabyvägen Ny GC-väg<br />
Lv638 Granitvägen-Spjälkövägen Ny GC-väg<br />
Lv636/Lv638 Hoby-Järnavik Ny GC-väg<br />
Lv653 Bredåkra-Hasselstad Ny GC-väg<br />
Rv27 Hallabro samhälle Ny GC-väg alt. gångbanor genom samhället<br />
Lv641 E22 (Hakarp)-Lv642 Ny GC-väg<br />
Lv642 Hoby - Röaby Ny GC-väg<br />
Lv663 Bökenäs-Listerby Ny GC-väg<br />
Lv673 Almö Ny GC-väg<br />
KLIMATANPASSNING<br />
Vägnummer Objektnamn Åtgärd<br />
Lv638 Vieryd mfl Låglänt mark<br />
Lv663/664 Korsanäs, Millegarne mfl Låglänt mark<br />
ÖVRIGT<br />
Andra platser???<br />
Vägnummer Objektnamn Åtgärd<br />
Lv656 Bro K32, K49, K50 Brobyte alt. bärighetsökning???<br />
Lv616 Belganet-Öljehult Ny vägsträckning förbi gård???<br />
Justeras Utdragsbestyrkande
Ronneby kommun Sammanträdesprotokoll 3(3)<br />
Kommunstyrelsen 2009-04-07<br />
Förslag till beslut<br />
Kommunstyrelsen föreslås anta framtaget förslag till prioriteringslista.<br />
Deltar i debatten<br />
I debatten deltar Kommunstyrelsens ordförande JanAnders Palmqvist, S, och ledamöterna Sune<br />
Håkansson, RP, Lennarth Förberg, M, Thomas Håkansson, C, Susanne Lundgren, M, och ersättaren<br />
Kristoffer Laz, M, Gilbert Nilsson, C, Roger Gardell, FP, Sylvia Edvinsson, MP<br />
Yrkanden<br />
Ledamoten Lennarth Förberg, M, yrkar med instämmande av ledamoten Susanne Lundgren, M,<br />
bifall till det av Anna-Karin Sonesson redovisade förslaget till beslut med följande ändring.<br />
Avseende vägåtgärder ges Björketorp – Nättraby prioritet ett och Tvingkrysset ges prioritet två<br />
Propositionsordning<br />
Kommunstyrelsens ordförande JanAnders Palmqvist, S, ställer proposition på ledamoten Lennarth<br />
Förbergs, M, förslag till beslut och finner därvid att Kommunstyrelsen beslutar i enlighet med<br />
Lennarth Förbergs förslag till beslut.<br />
Beslut<br />
Kommunstyrelsen antar av Anna-Karin Sonesson redovisat förslag till prioriteringslista med den av<br />
Lennarth Förberg föreslagna ändringen.<br />
_____________________<br />
Exp:<br />
Länstrafiken <strong>Blekinge</strong><br />
Justeras Utdragsbestyrkande
KARLSHAMNS KOMMUN<br />
Teknik- och fritidsnämnden<br />
PROTOKOLL<br />
2009-03-25<br />
TFN § 062 Dnr 2009/301.311<br />
Obiektlistor mindre väginvesteringar i länstransportplanen, reviderat 2009<br />
96(105)<br />
Skrivelse från trafikingenjör Bert-Owe Håkansson, daterad 2009-03-06, enligt följande:<br />
- Vägverket har till kommunen översänt listan på prioriterade åtgärder för mindre<br />
väginvesteringar på det statliga vägnätet, för första delen av länstransportplanen under<br />
perioden 2004-2015.<br />
Då nu en del objekt har färdigställts eller pågår, finns det möjligheter till revidering av<br />
listan som berör trafiksäkerhetsåtgärder, tillgänglighetsåtgärder, gång- och cykelvägar i<br />
tätorter och mellan tätorter, kollektivtrafikåtgärder samt breddning av vägar.<br />
Kvarstående objekt i Karlshamns kommun enligt nu gällande prioritering<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder:<br />
Väg 126 Gungvala - Svängsta. Sidoområde<br />
Tillgänglighetsåtgärder - Tätort:<br />
Väg 605 Bygatan Mörram. GC-väg<br />
Väg 126 Svängsta. GC-väg<br />
Tillgänglighetsåtgärder - GC-vägar mellan tätorter<br />
Väg 575 Möllegården - väg 580. GC-väg<br />
Väg 620 E22 - Hällaryd. GC-väg<br />
Kollektivtrafikåtgärder:<br />
Väg 126 Stråket Asarum - Svängsta. Upprustning<br />
Väg 569/606 Mörrums s:e. Handikappanpassning bhpl.<br />
Breddning av smala vägar:<br />
Väg 630 Matvik - Trensum<br />
Förslag till ny prioritering:<br />
Trafiksäkerhetsåtgärder:<br />
Väg 126 Gungvala - Svängsta. Sidoområde<br />
Tillgänglighetsåtgärder - Tätort:<br />
Väg 605 Bygatan Mörrum. GC-väg<br />
Väg 126 Svängsta. GC-väg<br />
Väg 554 Forsbackavägen - Jössastigen<br />
Forts<br />
»NKOM 2009 -o*- 0 7<br />
i ar mån dag sign<br />
^(-Arkivkod<br />
PPtö-n<br />
KARLSHAMNS KOMMUN PROTOKOLL 97 (105)<br />
Teknik- och fritidsnämnden 2009-03-25<br />
TFN § 062 forts Dnr 2009/301.311<br />
Tillgänglighetsåtgärder - GC-vägar mellan tätorter<br />
Väg 620 E22 - Hällaryd. GC-väg<br />
Väg 557 Stilleryd - Södra Cell (Mörrums bruk) GC-väg<br />
Väg 630 Matvik - Trensum GC-väg<br />
Kollektivtrafikåtgärder:<br />
Väg 126 Stråket Asarum - Svängsta. Upprustning<br />
Väg 569/606 Mörrums s:e. Handikappanpassning bhpl.<br />
Breddning av smala vägar:<br />
Väg 630 Matvik - Trensum kompletteras med gång- och cykelväg -<br />
Arbetsutskottets förslag tiil teknik- och fritidsnämndens beslut:<br />
Teknik- och fritidsnämnden beslutar att anta ny prioriteringslista enligt trafikingenjör<br />
Bert-Owe Håkanssons förslag.<br />
Teknik- och fritidsnämndens beslut:<br />
Teknik- och fritidsnämnden beslutar att anta ny prioriteringslista enligt trafikingenjör<br />
Bert-Owe Håkanssons förslag.<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Vägverket Sydost, Box 513, 371 Karlskrona<br />
Trafikingenjör Bert-Owe Håkansson<br />
Förvaltningschef Ulf Ohlsson<br />
Projektledare Lennart Henriksson<br />
Gatuenheten<br />
Ekonom Susanne Andersen & /<br />
Ekonom Lisa Jönsson KT"
KARLSHAMNS KOMMUN<br />
Teknik- och fritidsnämnden<br />
PROTOKOLL<br />
2009-03-25<br />
PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDE MED TEKNIK- OCH<br />
FRITIDSNÄMNDEN<br />
53 (105)<br />
Plats och tid: Mörrumssalen, Rådhuset kl 13:00-17:30. Åjoumering kl 14:45-15:05.<br />
Deltagande: Närvarande ledamot och ersättare markerade med x, ersättare<br />
tjänstgörande som ordinarie xx<br />
Ledamöter<br />
x Leif Håkansson, ordförande (S)<br />
x Anita Martinsson, 1 v ordförande (S)<br />
x Britt Kilsäter, 2 v ordf (M)<br />
x Åke Ohlsson (S)<br />
x Stig Johansson (S)§§040-056<br />
x Nils Odenberger (M)<br />
x Per Atmander (MP)<br />
Rolf Hansson (FP)<br />
x Lennart Ung (KD)<br />
Thomas Nilsson (C)<br />
x Stig Werner (SD)<br />
Tjänstemän<br />
Ulf Ohlsson, förvaltningschef, §§ 040-069<br />
Susanne Andersen, ekonom, §§ 040-044<br />
Thomas Dahlbom, drift- och fritidschef §§ 052-054<br />
Inger Hansson, VA-chef §§ 040-057<br />
Bert-Owe Håkansson, trafikingenjör §§ 055-062<br />
Lisa Jönsson, ekonom §§ 040-044<br />
Magnus Runesson, miljöingenjör §§ 050-051<br />
Marie Louise Svensson Wickström, parkchef §§ 040-057<br />
Gertrud Persson, sekreterare §§ 040-069<br />
Tid for justering: 2009-03-3<br />
Vid sammamreidet behandlade ärenden: §§ 040-069<br />
möte<br />
Ersättare<br />
xx Nils-Erik Persson (S) ord §§ 057-<br />
069<br />
x Katrin Johansson (S)<br />
x Stig Nygren (M)<br />
x Lennart Lindqvist (S) §§040-052<br />
x Marianne Håkansson (S)§§040-056<br />
x Edward Törnqvist (M) § §040-056<br />
Olle Gillberg (V)<br />
xx Jan-Erik Abrahamsson (S)<br />
Göthe Andersson (S)<br />
xx Mats Dahlbom (C)<br />
Karl Muller (SD)<br />
Justering av protokollet h§fr tillkännagivits på kommunens anslagstavla i Rådhuset<br />
2009-03-31.