Nummer 1 2013 - Ålandsbanken
Nummer 1 2013 - Ålandsbanken
Nummer 1 2013 - Ålandsbanken
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
asset liability management<br />
Perfekt diversifiering –<br />
A och O i förvaltning<br />
1<strong>2013</strong>
Innehåll<br />
2 |<br />
Redaktion<br />
ALM: utges av:<br />
<strong>Ålandsbanken</strong>s filial i sverige<br />
stureplan 19<br />
107 81 stockholm<br />
Telefon 08-791 48 00<br />
E-post tore.davegardh@alandsbanken.se<br />
Ansvarig utgivare gunnar Dahlfors<br />
Chefredaktör tore Davegårdh<br />
Redigering Jan törnqvist<br />
Layout Jörgen melin<br />
Foto Håkan Flank, Christian Pohl, istockphoto<br />
Tryck Hallvigs<br />
innehållet i denna trycksak utgör allmän information<br />
och inte finansiell rådgivning till enskild person.<br />
Även om <strong>Ålandsbanken</strong> har strävat efter att verifiera<br />
informationen kan det inte garanteras att denna i alla<br />
avseenden är korrekt, fullständig eller rättvisande.<br />
informationen tar inte hänsyn till enskild persons<br />
specifika ekonomiska eller skattemässiga situation.<br />
Finansiell rådgivning bör sökas från kvalificerad<br />
rådgivare innan någon konkret transaktion genomförs<br />
eller handling vidtas. alla prognoser är förenade med<br />
osäkerhet och det faktiska utfallet kan bli ett annat<br />
än prognosen. Värdet på finansiella instrument kan<br />
variera och reduceras och såvitt avser vissa finansiella<br />
instrument även bli negativt. <strong>Ålandsbanken</strong> friskriver<br />
sig från ansvar för samtliga skador och förluster, såväl<br />
direkta som indirekta, som kan uppstå i anledning<br />
av informationen. informationen är skyddad av<br />
upphovsrätt och får inte utan <strong>Ålandsbanken</strong>s tillstånd<br />
kopieras, distribueras eller publiceras. tvister i<br />
anledning av informationen skall prövas enligt svensk<br />
rätt av svensk domstol exklusivt.<br />
Innehåll nr 1 <strong>2013</strong><br />
Konsten att sikta rätt 4<br />
som gammal mästare i frisbee ser Peter ekegårdh på <strong>Ålandsbanken</strong> asset<br />
management till att siktet är rätt inställt, också när det gäller<br />
att hitta rätt risk.<br />
Tre råd när det gäller råvaror 6<br />
Den enkla sanningen: råvaror är en real tillgång och utgör en naturlig del<br />
av inflationskorgen och har en naturlig avkastningspremie. läs mer!<br />
Inte för sent för High Yield 8<br />
<strong>Ålandsbanken</strong>s förvaltare Robin Hamro Droyz tror att High yield<br />
också <strong>2013</strong> kommer att tillhöra de hetaste investeringarna.<br />
Macro is back! 10<br />
ekonomi och politik. Reformländer som Polen och tjeckien,<br />
slutna länder som Ryssland och Vitryssland. Vad händer?<br />
Vad kan man förvänta sig som investerare?<br />
Lära av historien. Är det sant? 12<br />
arge anders vet att man ska lära av historien. men det gäller att<br />
dra rätt slutsatser. som vanligt menar han att du som investerare<br />
ska vara vaksam.<br />
Varning för turbulens i Europa 14<br />
sysselsättningen går ner, produktionen minskar, arbetslösheten stiger,<br />
tillväxtutsikter försvagas. Är det konstigt att man är skeptisk<br />
till europeiska aktier?<br />
Test inför upphandling 16<br />
gunnar Dahlfors på <strong>Ålandsbanken</strong> gör några reflektioner över upphandling<br />
av kapitalförvaltning och ger dig sex viktiga P och<br />
åtta frågor att besvara.<br />
Söker du ett perfekt liv? 18<br />
Det har många gjort före dig. sällan har det gått bra, söker du perfektionism,<br />
titta i naturen! Det är där du hittar de gyllene snitten.<br />
Ny aktiefond: Catamaran 20<br />
<strong>Ålandsbanken</strong>s tomas ek berättar om <strong>Ålandsbanken</strong>s fondnyhet. målet<br />
är inritat på rutten: att överträffa börsindex inklusive utdelningar.<br />
Summarn Kummar 22<br />
<strong>Ålandsbanken</strong>s Krister nilsson är trött på börsens oberäknelighet.<br />
Han går och väntar på våren och en blommande sommar. Också<br />
när det gäller vår ekonomi.
Lägg inte alla påskägg<br />
i samma korg<br />
Rubriken kanske kan te sig lite naiv och självklar för den som ägnar sig<br />
åt kapitalförvaltning. Icke desto mindre vill vi lyfta upp den grund som<br />
diversifiering utgör. Utan diversifiering omöjliggörs en effektiv portföljkonstruktion<br />
och implikationerna för risken i portföljen blir enorma.<br />
Rent konkret handlar diversifiering om att få in fler tillgångsslag i en<br />
portfölj. Om vi inte gör det får vi svårt att med någon trovärdighet<br />
kunna leverera kapitalförvaltningens enda uppgift – att betala det<br />
framtida åtagandet vare sig det handlar om pensioner, donationer, försäkringsskador<br />
eller investeringar.<br />
BETydELsEn Av dIvERsIFIERIng<br />
utgör en röd tråd genom detta nummer<br />
av ALM och vi diskuterar den extremt<br />
viktiga frågan om vad som egentligen<br />
krävs för att utgöra ett ”tillgångsslag”.<br />
Diversifieringsaspekten är även central<br />
i vår diskussion kring upphandling av<br />
kapitalförvaltning.<br />
ALM-TIdnIngEn BLICkAR ävEn<br />
ösTERuT. Med hjälp av Torbjörn Becker,<br />
som är chef för SITE vid Handelshögskolan<br />
i Stockholm, får vi veta mer om<br />
utvecklingen i Ryssland med omnejd.<br />
Hans budskap ”Macro is back” innebär<br />
att man måste förstå den makroekonomiska<br />
och politiska utvecklingen för att<br />
framgångsrikt investera i aktier.<br />
sEnARE I våR LAnsERAR Ålands-<br />
banken en ny förvaltningsprodukt som<br />
vi kallar Catamaran. Det är en svensk<br />
aktiefond som ska dra nytta av den högkvalitativa<br />
svenska börsen, samtidigt<br />
som den, med en unik mekanism, ska<br />
undvika de värsta börsrasen.<br />
InoM koRT LAnsERAs oCkså den<br />
framgångsrika Euro High Yield-fonden<br />
i svenska kronor. Förra året levererade<br />
den 28 procents avkastning. Det blir<br />
sannolikt lägre i år, men den är ändå en<br />
intressant ingrediens i en portfölj.<br />
JAg hoppAs ATT nI FInnER dETTA<br />
ALM-nuMMER intressant och passar<br />
på att önska alla en Glad Påsk!<br />
väLkoMMEn TILL ALM och <strong>Ålandsbanken</strong><br />
Asset Management!<br />
gunnar dahlfors,<br />
Chef för Asset Management<br />
Catamaran<br />
undviker<br />
de värsta<br />
börsrasen<br />
ALM | ledaren<br />
| 3
Profilen | Peter Ekegårdh<br />
4 |<br />
Peter Ekegårdh:<br />
Finansiell Frisbee<br />
Peter Ekegårdh är frisbeemästaren som<br />
numer ser till att <strong>Ålandsbanken</strong> Asset<br />
Management siktar och träffar rätt.<br />
Målet är rätt risk för varje kund.<br />
TExT: tORe DaVegÅRDH FoTo: HÅKan FlanK<br />
du kallas för sales & product<br />
Coordinator, men vad gör du?<br />
Jag är en länk mellan kundorganisationen och<br />
förvaltningen. Jag ser till att vi har en röd tråd<br />
i det vi erbjuder våra kunder och att våra produkter<br />
och lösningar håller hög kvalitet. Min<br />
erfarenhet av andra banker är att det är för<br />
stort avstånd mellan dessa två delar av Asset<br />
Management-organisationen. Då blir erbjudandet<br />
inte perfekt anpassat till vad kunderna behöver<br />
och kundorganisationen, å andra sidan,<br />
har bristande förståelse för hur produkterna ska<br />
användas och kommuniceras mot kunderna.<br />
hur går ni tillväga?<br />
Utgångspunkten är alltid kundens behov.<br />
Vilka krav ställs denne inför och vad ska förvaltningen<br />
uppnå för att uppfylla det? När det<br />
är klarlagt tar vi fram en förvaltningslösning<br />
som kan uppnå målet – till lägsta möjliga risk.<br />
det säger väl alla nuförtiden?<br />
Det är sant, men i praktiken erbjuder de flesta<br />
samma gamla lösningar som tidigare, ofta<br />
med ett gigantiskt utbud av fonder som de<br />
flesta kunder egentligen inte behöver. Beroende<br />
på kundens uttalade riskvillighet tas det<br />
fram statiska portföljer med mer eller mindre<br />
inslag av aktier. Eftersom aktiemarknadens<br />
risk varierar kraftigt, kommer även risken<br />
i kundens portfölj att variera bort från den<br />
nivå som var önskvärd. Konsekvenserna av<br />
det är onödigt stor utsatthet för värdefall och<br />
minskad förmåga att uppnå avkastningskravet.<br />
Riskmomentet är centralt hos oss. Sedan<br />
flera år är en av hörnstenarna i vårt koncept<br />
konstant risk. Vi har fokuset och den tekniska<br />
kompetensen för att klara det!
– konsten att träffa rätt risk<br />
du har jobbat många år i storbanker.<br />
vad skiljer mest i ålandsbanken?<br />
Framför allt att man inte blir motarbetad. I en<br />
stor bank delas verksamheten upp i en rad<br />
avdelningar som mer eller mindre överlappar<br />
varandra. Därmed uppstår det alltid konkurrens<br />
mellan avdelningarna, vilket medför att<br />
man stundtals blir stoppad: ”Nej, det där kan<br />
inte du göra! Det sköts ju av avdelning X.”<br />
En annan stor skillnad är de korta beslutsvägarna<br />
inom <strong>Ålandsbanken</strong> och att ansvaret<br />
blir mycket tydligare.<br />
på vilket sätt då?<br />
Vi tar ett totalansvar. Det märker kunderna. De<br />
slipper bli uppringda av diverse olika representanter<br />
för banken som vill att de ska placera kapitalet<br />
på det ena eller andra sättet, vilket annars<br />
är vanligt. Vi erbjuder en totalsyn och jag<br />
är övertygad om att det är bättre för kunden.<br />
Säljarna förstår upplägget och vet exakt vad vi<br />
har att erbjuda. Vi gör en genomgripande analys<br />
och vågar ta ansvar för helheten.<br />
hur går det till?<br />
Vår filosofi utgår från Behov – Analys – Lösning.<br />
Det låter självklart enkelt, men i praktiken<br />
är det få som arbetar efter konceptet.<br />
Många presenterar bara ett urval av produkter<br />
utan tydlig koppling till vad kunden egentligen<br />
behöver. Vår utgångspunkt är alltid behovet.<br />
Har kunden behov av en real avkastning på 2<br />
procent finns det ingen anledning att ta större<br />
risk än vad som kan ge den avkastningen. Tyvärr<br />
ser vi ofta kunder som har ett alltför stort<br />
risktagande i förhållande till vad de egentligen<br />
behöver. Om man inte behöver så hög avkastning<br />
för att uppfylla verksamhetens åtaganden<br />
så har man också lyxen att ta låg risk, och därmed<br />
sova gott om nätterna.<br />
kastar du frisbee fortfarande?<br />
Nej, det sker väldigt sällan nuförtiden. Men<br />
i jobbet gäller det också att träffa rätt – att<br />
finna rätt målrisk för kunden är det centrala<br />
prickskyttet.<br />
om peter Ekegårdh<br />
EFTER gyMnAsIET arbetade Peter<br />
Ekegårdh ett par år på en revisionsbyrå.<br />
Därefter studerade han till civilekonom på<br />
Handelshögskolan i Stockholm och doktorerade<br />
1994 i finansiell ekonomi. Periodvis<br />
studerade han parallellt, bl.a. internationell<br />
politik och filosofi, och han har nästan en fil<br />
kand vid sidan av sin ekonomiutbildning.<br />
pETER EkEgåRdhs yRkEskARRIäR innefattar<br />
framför allt Finansdepartementet,<br />
SHB Capital Markets samt SEB Merchant<br />
Banking samt forskartjänsten på Handelshögskolan.<br />
Hösten 2011 kom Peter till<br />
<strong>Ålandsbanken</strong>.<br />
pETER EkEgåRdh äR gIFT och har två<br />
döttrar i åldrarna 14 och 17 år. Fritiden<br />
ägnas mycket åt familjen, men han tränar<br />
också på gym, spelar tennis, golf och är<br />
hygglig på längdskidor. En specialitet från<br />
tidigare år är frisbee. Han blev Europamästare<br />
ett flertal gånger och var<br />
en period rankad trea i världen!<br />
| 5
Råvaror<br />
6 |<br />
Historiskt har det varit en bra strategi att hålla en ex-<br />
ponering mot råvaror och det bör finnas utrymme för<br />
råvaruinvesteringar i ett placeringsreglemente. vilken<br />
normalvikt och vilken variation runt denna som bör<br />
tillåtas beror på risktoleransen.<br />
RåvaRoR<br />
– en förbisedd tillgångsklass<br />
pLACERIngsREgLEMEnTET hos en institution<br />
ska medföra att den önskade strategiska<br />
allokeringen får genomslag i portföljen.<br />
Det ska också utgöra den första försvarslinjen<br />
för att begränsa riskerna i portföljen.<br />
Självklart är reglementet ett grovt redskap<br />
då variationen i egenskaper hos de finansiella<br />
instrumenten är enorm och de finansiella<br />
marknaderna är i ständig förändring.<br />
Dessutom varierar riskerna i olika tillgångar<br />
över tiden, vilket gör att begränsningar på<br />
viktallokeringar har olika inverkan på totalportföljen<br />
vid olika tillfällen. Begränsningarna<br />
till trots – reglementet är ett viktigt och<br />
kraftfullt verktyg. Alternativkostnaden i form<br />
av lägre avkastning från ett reglemente med<br />
en suboptimal allokering eller alltför restriktiva<br />
gränser kan förstås vara omfattande likväl<br />
som ett bra reglemente gör att portföljen<br />
undviker värdefall på grund av en ensidig<br />
exponering.<br />
dE sJäLvkLARA TILLgångkLAssERnA<br />
i placeringsreglementen är likvida medel,<br />
obligationer och aktier. Inom respektive tillgångsklass<br />
tillkommer ofta begränsningar<br />
vad gäller regional allokering, emittent med<br />
mera. Andra tillgångsklasser som ofta förekommer<br />
är fastigheter, råvaror, valutor, hedgefonder<br />
och private equity. För att avgöra<br />
vilka som borde finnas med kan det vara värt<br />
att försöka definiera ”tillgångsklass”.<br />
rimliga<br />
krav på en<br />
finansiell<br />
tillgångsklass<br />
är att:<br />
1. Den har en naturlig<br />
avkastningspremie<br />
2. Den är djup, likvid<br />
och bred<br />
3. Den är rimligt<br />
homogen och skiljer sig<br />
tillräckligt från övriga<br />
tillgångsklasser
MEd AvkAsTnIngspREMIE avses någon<br />
form av ränta eller utdelning. Över lång tid<br />
är det denna, och dess tillväxt, som dominerar<br />
avkastningen – även på något så volatilt<br />
som aktier. Att marknaden för de instrument<br />
som representerar tillgångsklassen är djup,<br />
likvid och bred är nödvändiga villkor för att<br />
de ska kvala in i en finansiell portfölj. Givetvis<br />
kan andra tillgångar vara av intresse, men<br />
de platsar bättre i en del av balansräkningens<br />
tillgångssida som inte är marknadsvärderad.<br />
Att vara homogen inom klassen men tillräckligt<br />
olik andra tillgångsklasser leder förstås<br />
till en gränsdragningsproblematik. Dock är<br />
antalet kandidater för tillgångsklasser mycket<br />
begränsat vilket gör problemet hanterbart.<br />
Notera att denna homogenitetsindelning inte<br />
enkom är en korrelationsbaserad klustring<br />
utan även beaktar kvalitativa egenskaper,<br />
som varifrån avkastningspremien kommer.<br />
RåvARuTERMInER BETALAR ingen kupong<br />
eller utdelning på det sätt som en obligation<br />
eller aktie gör. Trots det finns det en<br />
naturlig avkastningspremie. Terminer är derivatinstrument<br />
och tar därmed inte själva<br />
kapitalet i anspråk. En portfölj av fullt säkerställda<br />
terminer får därmed ränta på de penningmarknadsinstrument<br />
som säkerhetsmassan<br />
investeras i. För själva råvaruterminerna<br />
kan vi bryta isär avkastningsförväntan enligt:<br />
Total nominell avkastning = Inflation + Prisriskpremie + Portföljeffekt<br />
RåvARoR äR En REAL TILLgång och utgör<br />
en naturlig del av inflationskorgen. Variationen<br />
mellan råvaror är dock stor. Historiskt har<br />
vissa råvaror fallit i pris realt sett genom ökad<br />
produktivitet, t.ex. spannmål. Andra råvaror<br />
har stigit i pris drivet av en tilltagande brist. Det<br />
gäller oljeprodukter. I genomsnitt är det rimligt<br />
att anta att spotpriserna på råvaror följer inflationen.<br />
Variationen över tid är dock väsentlig;<br />
bland de tydligaste exemplen på detta är guld.<br />
pRIsRIskpREMIEn äR dEn pREMIE som<br />
naturliga hedgare i råvarumarknaderna är beredda<br />
att betala terminsinvesterare för att de<br />
bär deras prisrisk på lager och framtida produktion.<br />
I A Treatise on Money kallade Keynes<br />
detta för ”normal backwardation” då han framför<br />
argument för att backwardation är normalläget<br />
för råvaruterminer. Senare studier ger en<br />
mer skiftande bild av det så kallade hedgningstrycket<br />
och det visar sig skilja sig åt mellan<br />
olika råvaror och över tiden. Dock finns goda<br />
skäl att tro att denna premie är positiv för en<br />
vettigt konstruerad korg av terminer.<br />
poRTFöLJEFFEkT äR dEn AvkAsTnIng<br />
som uppstår från rebalanseringen av en portfölj.<br />
Vid rebalanseringen köps terminer av den<br />
råvara som fallit i pris och säljs av den som<br />
stigit. Tidsmedelvärdet av denna konkava<br />
strategi är högre än det viktade medelvärdet<br />
av de ingående komponenterna. Skillnaden<br />
mellan dessa kan vi kalla portföljeffekt. För<br />
portföljer av råvaror är denna extra betydelsefull<br />
av tre skäl, råvaror är sinsemellan lågt<br />
korrelerade, volatiliteten är hög och viktningen<br />
är inte marknadsvärdesviktad.<br />
Sammanfattningsvis<br />
finns goda skäl<br />
att tro att en korg<br />
av råvaruterminer<br />
har en naturlig avkastningspremie.<br />
vAd gäLLER dJup, LIkvIdITET och bredd<br />
uppfyller idag terminsmarknaderna på råvaror<br />
alla kriterier. Terminsmarknaderna har<br />
utvecklats från att för hundra år sedan ha dominerats<br />
av jordbruksprodukter till att även<br />
innehålla energi och metaller.<br />
RåvARoR skILJER sIg påTAgLIgT från<br />
andra tillgångar som aktier och obligationer.<br />
Priset på en enskild råvara styrs av balansen<br />
mellan utbud och efterfrågan i stunden. Därmed<br />
beror priset på en mängd faktorer, som<br />
väder, konsumenters ekonomi, status hos distributionsnätet<br />
och så vidare. I stort är detta<br />
faktorer som har liten påverkan på obligations-<br />
och aktiepriser, vilket borde göra korrelationen<br />
mellan råvaror och andra tillgångar låg. Sedan<br />
finanskrisen har de breda råvaruindexen haft<br />
en historiskt hög korrelation till aktier, vilket<br />
fått en del analytiker att ifrågasätta råvaror<br />
som tillgångsslag. Det är dock tveksamt att dra<br />
sådana slutsatser, snarare finns det tecken på<br />
att korrelationen mot aktier håller på att normaliseras.<br />
En vIkTIg dEL Av En råvaruportfölj är energikomplexet.<br />
Dessa råvaror har de senaste trettio<br />
åren uppvisat en stor variation i sin korrelation<br />
till aktiemarknaderna. Vid de tillfällen då<br />
oljepriserna nått relativt sett höga nivåer – vid<br />
oro i Mellanöstern eller någon bristsituation –<br />
har energipriserna uppvisat en negativ korrelation<br />
till aktiemarknaderna. Vid dessa tillfällen<br />
har därmed energidelen av en råvaruinvestering<br />
fungerat som en hedge till en aktieportfölj.<br />
sAMMAnTAgET uppFyLLER råvaror de<br />
krav vi ställt på benchmarktillgångar. Med<br />
relativt låg korrelation och en inneboende<br />
politisk hedge är det föga förvånande att det<br />
historiskt sett varit en bra strategi att hålla en<br />
exponering mot råvaror. Argumenten för att<br />
detta inte skulle komma att gälla framöver<br />
är inte övertygande och det finns goda skäl<br />
att ge utrymme för råvaruinvesteringar i ett<br />
placeringsreglemente. Vilken normalvikt och<br />
vilken variation runt denna som bör tillåtas<br />
beror förstås på risktoleransen.<br />
Råvaror<br />
| 7
ALM | Förvaltning<br />
8 |<br />
Kreditobligationer, och i synnerhet High Yield, tillhörde de hetaste investeringarna under 2012.<br />
Det är inte för sent att haka på, men man ska inte förvänta sig lika god avkastning som förra<br />
året. Det säger Robin Hamro Drotz, <strong>Ålandsbanken</strong>s förvaltare av High Yield-fonden.<br />
TExT: tORe DaVegÅRDH<br />
Inte för sent för<br />
High Yield<br />
du förvaltar high yield-fonden sedan<br />
starten 2005. hur har det gått?<br />
Det har gått mycket bra, speciellt förra årets<br />
uppgång på 28 procent och 64 procent 2009<br />
sticker ut. Mätt vid senaste årsskiftet var<br />
fonden, i en jämförelse med 130 europeiska<br />
High Yield-fonder, bland topp 10 när det gäller<br />
avkastning både för 2012 och räknat fem år<br />
tillbaka. Samtidigt har fondens risknivå, mätt<br />
som volatilitet, varit lägre än index.<br />
om du jämför med aktier?<br />
Jämfört med aktier har fonden och även High<br />
Yield-marknaden generellt klarat sig ytterst<br />
bra. Under kraschen efter Lehman-konkursen<br />
föll fonden inte alls lika mycket som aktier.<br />
Däremot steg fonden i takt med aktiemarknaden,<br />
och med lägre risk, i den efterföljande<br />
uppgången.<br />
hur kunde du få 28 procent förra året?<br />
Det berodde huvudsakligen på två faktorer:<br />
att riskpremien för High Yield, räntan över<br />
statsobligationer, sjönk kraftigt under året<br />
och att räntan på statsobligationer också föll.<br />
Båda bidrar till att obligationer avkastar positivt.<br />
Dessutom skedde det få konkurser under<br />
året, fonden hade ingen.<br />
hur ser det ut för <strong>2013</strong> – för sent att<br />
hoppa på?<br />
Högavkastande företagsobligationer erbjuder<br />
fortfarande en ränta som är cirka 5,5<br />
procent högre än statsobligationer. Det är<br />
inte för sent att hoppa på men man ska inte<br />
förvänta sig lika hög avkastning som 2012.<br />
Statsobligationsräntorna har redan sjunkit<br />
till ytterst låga nivåer och kan inte sjunka<br />
mycket mer. Riskpremien kan inte sjunka lika<br />
mycket som den gjorde 2012 men det finns<br />
ännu utrymme, vilket skulle skapa positiv avkastning.<br />
Dessutom förväntas konkurserna<br />
ligga kvar på en låg nivå. Om både statsobligationers<br />
ränta och riskpremien hålls på<br />
samma nivå som idag så kommer fonden<br />
att avkasta cirka 7 procent på tolv månader.<br />
Marknaden behöver således inte förbättras<br />
för att avkastningen ska bli bra. När vi lägger<br />
till ’bond-picking’ (som ’stock-picking’ men<br />
för företagsobligationer) bör vi kunna skapa<br />
extra avkastning utöver det.<br />
Berätta om investeringsprocessen!<br />
Vi placerar inte enligt något index men ser till<br />
att vi har en väldiversifierad portfölj och avkastningen<br />
jämförs med ”Merrill Lynch Euro<br />
High Yield constrained 3-% indexet”.<br />
Vi arbetar med ”bond picking” och placerar<br />
långsiktigt enligt ”buy and hold”- principen<br />
– ingen kortsiktig spekulation. Alla bolag som<br />
ger ut obligationer i euro kan komma ifråga,<br />
även om det inte är europeiska bolag.<br />
Vi analyserar främst bolagens belåningsgrad,<br />
möjligheter att sänka belåningen, kassaflöden,<br />
”omfinansieringskalendern”, tillgångar<br />
obligationen har som säkerhet samt tillgångarna<br />
företaget överlag har. Andra viktiga faktorer<br />
är obligationens senioritet, bolagets finansiella<br />
flexibilitet, ägarnas vilja att sätta in mer<br />
kapital vid behov. ”Landsrisk”, både var de har<br />
sin verksamhet och var de har huvudkontoret<br />
samt under vilken lag obligationen lyder.<br />
Vi har en koncentrerad portfölj så att<br />
lyckade bond-picks slår igenom i fondens avkastning,<br />
men 40-50 obligationer ger ändå<br />
tillräcklig diversifiering.<br />
Rörelserna på marknaden kan vara mycket<br />
kraftiga och snabba - aktiv uppföljning och
kreditobligationer<br />
ger effektivare<br />
portföljer<br />
På <strong>Ålandsbanken</strong> ser vi kreditobligationer<br />
som ett tillgångsslag som<br />
alltid har en plats i portföljen – ett<br />
så kallat Benchmarktillgångsslag. Anledningen<br />
är att dess karakteristika<br />
förbättrar portföljens effektivitet.<br />
Kreditobligationer är tillräckligt annorlunda<br />
jämfört med både aktier<br />
och statsobligationer för att förbättra<br />
diversifieringen. Risken, mätt som<br />
volatilitet, ligger tydligt lägre än aktier<br />
men högre än statsobligationer.<br />
Dessutom drivs avkastning och risk<br />
av delvis andra faktorer än vad som<br />
gäller för aktier och statsobligationer.<br />
Det handlar alltså om att som investerare<br />
bestämma hur stor del av<br />
benchmarkportföljen som ska vikas<br />
åt kreditobligationer, tillsammans<br />
med aktier, statsobligationer och råvaror.<br />
Därefter kan man över- eller<br />
undervikta beroende på hur man ser<br />
på den taktiska potentialen.<br />
Inom kort lanseras Euro High<br />
Yield-fonden även i svenska kronor.<br />
Robin hamro drotz,<br />
<strong>Ålandsbanken</strong>s förvaltare av High Yield-fonden<br />
performance (i förhållande till index) på årsvis basis<br />
80,0%<br />
60,0%<br />
40,0%<br />
20,0%<br />
0,0%<br />
-20,0%<br />
-40,0%<br />
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 <strong>2013</strong> per<br />
28.8.<strong>2013</strong><br />
<strong>Ålandsbanken</strong> Euro High Yield<br />
Merrill Lynch Euro High yield 3% constrained<br />
beredskap att agera är ett måste. Självklart<br />
följs alla innehav dagligen.<br />
sticker ni ut jämfört med konkurrenterna?<br />
Vi skiljer oss med att inte alls följa index och<br />
att vi har en koncentrerad portfölj. Dessa två<br />
faktorer har varit mycket viktiga för att kunna<br />
skapa överavkastning. På grund av finanskrisen<br />
har andel av bank och PIIGS-länder vuxit<br />
kraftigt i High Yield-indexet. I dagsläget består<br />
marknaden till cirka 25 procent av bankobligationer<br />
och cirka 30 procent av obligationer från<br />
PIIGS-länderna. Jag tror inte det är en bra strategi<br />
att allokera så mycket till dessa grupper.<br />
Grekland är i konkurs, Cypern och Portugal är<br />
nära samma öde och oron växer över Spanien<br />
och Italien. Vår fond har ingen exponering mot<br />
PIIGS-finans och vi har ingen bankexponering,<br />
endast mot försäkringsbolag.<br />
vem bör ha high yield i portföljen?<br />
En viss del High Yield passar i alla portföljer,<br />
både defensiva och mer aggressiva. Det är<br />
ett ränteinstrument, som därmed har lägre<br />
risk än aktier och stabilare avkastning, men<br />
samtidigt erbjuder bra avkastningspotential.<br />
Man bör ändå komma ihåg att High Yield är<br />
mer riskfylllt än vanliga kreditobligationer.<br />
Försiktiga placerare kan lägga till High Yield<br />
för att i denna lågräntemarknad uppnå en<br />
förväntad avkastning som åtminstone överstiger<br />
inflationen. Mer offensiva placerare<br />
kan ha en del High Yield istället för aktier<br />
för att få en stabilare avkastning i portföljen<br />
utan att behöva tumma så mycket på den<br />
förväntade avkastningen. Efter finanskrisen<br />
har vi sett många aktieplacerare som intresserat<br />
sig för tillgångsslaget på grund av<br />
detta.<br />
Risk jämfört med statsobligationer?<br />
High Yield är naturligtvis mer riskfyllt än<br />
statsobligationer, så länge vi talar om nordeuropeiska<br />
statsobligationer. Företagen som<br />
har emitterat obligationerna kan gå i konkurs.<br />
Men i dagens läge med ytterst låga statsobligationsräntor<br />
måste man också komma ihåg<br />
ränterisken! Om räntan stiger skulle statsobligationer,<br />
som i snitt har längre maturitet<br />
än High Yield, avkasta kraftigt negativt. Företagsobligationer<br />
skulle inte nödvändigtvis<br />
drabbas hårt eftersom en minskning i riskpremien<br />
kan kompensera för en stigande<br />
statsobligationsränta. Stiger räntorna väldigt<br />
mycket skulle det förstås slå negativt.<br />
och aktier?<br />
Jämfört med aktier har High Yield klart lägre<br />
risk. Även i det värsta läget, då ett företag<br />
går i konkurs, får man vanligtvis en del av sin<br />
placering tillbaka medan aktieägarna normalt<br />
blir lottlösa. Därtill har High Yield-obligationer<br />
en hög kupongränta, som företaget måste<br />
betala varje år. Aktieutdelningar är däremot<br />
beroende av bolagets resultat. Obligationer<br />
har också ett förfallodatum då företaget ska<br />
betala tillbaka lånet. Man vet med andra ord<br />
vad obligationen är värd vid förfallodagen (så<br />
länge företaget inte är i konkurs). Aktier kan<br />
vara undervärderade i långa perioder.<br />
Fonden ska lanseras i sEk. varför?<br />
Den svenska företagsobligationsmarknaden<br />
har vuxit kraftigt de senaste åren och vi har<br />
haft stort intresse från svenska placerare.<br />
Många vill dock inte ta valutarisk, vilket man<br />
slipper med den SEK-hedgade fonden. Placerarna<br />
kommer att få samma avkastning men i<br />
svenska kronor.<br />
Vinjett<br />
| 9
intervju | Torbjörn Becker<br />
10 |<br />
Macro is<br />
”Vi har sett stora skillnader i ekonomisk och politisk utveckling mellan reformländer som Tjeckien<br />
och Polen å ena sidan och mer slutna länder som Ryssland och Vitryssland å andra sidan.” Det säger<br />
Torbjörn Becker till Alm. Han menar att makro spelar en stor roll när det gäller var man ska investera.<br />
TExT: tORe DaVegÅRDH ILLusTRATIon: JöRgen melin<br />
hur ser du på utvecklingen i öst?<br />
– Den varierar stort mellan de olika länderna.<br />
De länder som gått in i EU, eller som strävar<br />
efter att göra det, visar en väsentligt bättre<br />
utveckling än de som står utanför sett över en<br />
längre tidsperiod. Många raljerar över att EU<br />
fick fredspriset men organisationen har onekligen<br />
varit till stor nytta för många länder i det<br />
gamla östblocket. Strävan efter att komma<br />
in i EU har medfört viktiga reformer.<br />
Men det går dåligt för vissa?<br />
– Vitryssland är den stora<br />
besvikelsen politiskt och<br />
de senaste åren också<br />
ekonomiskt. Landet var<br />
under Sovjettiden ett av de<br />
mest utvecklade. En stor del<br />
avancerad produktion låg i Vitryssland.<br />
Landet hade större BNP<br />
än Ukraina, som har fyra gånger så<br />
stor befolkning. Vitryssland hade<br />
en position som kan jämföras med<br />
Tjeckiens när Sovjet upplöstes.<br />
Vitrysslands president,<br />
Aleksandr Lukasjenko, var<br />
tidigare nästan en nationalhjälte,<br />
men han svängde in<br />
på en diktatorisk väg – bort<br />
från Västeuropa och reformer<br />
– och har blivit alltmer<br />
beroende av Ryssland. Det har<br />
missgynnat landets utveckling.<br />
och Ryssland?<br />
– Landet har de senaste åren<br />
tagit flera steg tillbaka politiskt<br />
och tycks isolera sig<br />
alltmer. Det är oroväckande.<br />
Demokratiseringen har av-<br />
stannat, vilket sannolikt även hämmar<br />
den ekonomiska utvecklingen.<br />
Intresset för att investera i landet<br />
är mindre än det borde vara givet<br />
det utvecklingsbehov som finns.<br />
Självklart kan vissa investeringar<br />
i Ryssland vara lönsamma,<br />
men det gäller att göra en<br />
realistisk bedömning av riskerna som är förknippade<br />
med olika typer av investeringar.<br />
hur bedömer du riskerna?<br />
– Det beror på hur investeringarna görs.<br />
Det är generellt sett större risk att bygga<br />
en fabrik i Ryssland än att köpa aktier i<br />
ryska börsnoterade bolag. Så länge man
ack<br />
inte utmanar systemet eller landets elit kan<br />
det gå bra, men om man gör det kan det gå<br />
mycket illa. Ett stort problem är osäkerheten<br />
kring domstolsväsende och lagar. Regelverken<br />
är relativt klara men efterlevnad och<br />
tolkningar kan ändras beroende på situation.<br />
Stundtals ifrågasätts äganderätten – många<br />
har gått på minor.<br />
Jag tror generellt att ”Macro is back” när<br />
det gäller investeringar i olika marknader.<br />
Man måste förstå den makroekonomiska och<br />
politiska utvecklingen för att framgångsrikt<br />
investera i aktier – att koppla riskerna i olika<br />
länder till deras tillväxtmöjligheter.<br />
Aktier i de nya Eu-länderna alltså?<br />
– Jag analyserar inte de olika aktiemark-naderna<br />
i detalj, men även här skulle jag säga<br />
att det inte räcker med att titta på p/e-tal<br />
och företagscase. Man måste också fundera<br />
på om ländernas makroekonomiska situation<br />
är hållbar och vilka riskerna är i termer av till<br />
exempel växelkurssvängningar och politiker<br />
som kan ändra spelregler som en del av en<br />
större politisk agenda. Ett exempel är Ungern<br />
där den nationalistiska politiska agendan spiller<br />
över på hur utländska företag behandlas<br />
på marknaden.<br />
ni forskar kring övergångar från plan- till<br />
marknadsekonomi. är den överspelad nu?<br />
– Nej, vi har fått en liknande situation efter<br />
den arabiska våren. Här finns paralleller med<br />
det forna Östeuropa och Sovjetunionen. En<br />
förutsättning för att genomföra reformer är<br />
dock en rimligt stabil politisk situation. Den<br />
finns tyvärr ännu inte i flertalet arabländer.<br />
vad går din egen forskning ut på?<br />
– Jag tittar på ekonomiska och politiska<br />
chocker och hur de är kopplade till realekonomiska<br />
kriser och inkomstutveckling – att finna<br />
metoder att förebygga dem och hur man kan<br />
skydda sig om de ändå inträffar.<br />
Att förutsäga kriser – det har väl varit<br />
dåligt med den saken hittills?<br />
– Bakgrunden är ofta mycket komplex och<br />
kriser kan uppstå ur en rad olika situationer.<br />
Det kan handla om stora vågor av finansiella<br />
flöden som plötsligt upphör eller extrema<br />
prisvariationer på råvaror, som till exempel<br />
kakao eller koppar, som något land ensidigt<br />
är beroende av.<br />
Det finns alltid indikationer på kommande<br />
kriser och forskningen har successivt tagit<br />
fram bättre förklaringsmodeller på mekanismerna.<br />
Det är långtifrån hopplöst.<br />
var får vi nästa stora kris?<br />
– Det är naturligtvis mycket svårt att säga<br />
men det är tydligt att södra Europa har många<br />
problem att hantera, även efter alla räddningsfonder<br />
och paket som olika EU-institutioner<br />
plockar ihop. Förhoppningsvis blir det<br />
inte en större kris i dessa länder än det redan<br />
är. I slutänden handlar det om politisk vilja,<br />
både på hemmaplan och på EU-nivå, för att få<br />
ordning på deras makroekonomiska situation<br />
och driva en trovärdig reformagenda.<br />
På lite längre sikt, med ny skiffergas och<br />
olja och om Mellanöstern stabiliseras, kan<br />
oljepriset börja falla. Det skulle skapa makroekonomiska<br />
problem i flera av de länder<br />
som är beroende av energiexport för sina<br />
statsbudgetar och finansiering av import.<br />
Detta är en mer långsiktig risk för dessa<br />
länder men kan leda till stora problem, speciellt<br />
i länder med svaga demokratiska institutioner.<br />
Det är generellt<br />
sett större risk<br />
att bygga en<br />
fabrik i Ryssland<br />
än att köpa<br />
aktier i ryska<br />
börsnoterade<br />
bolag<br />
FoTo: sITE<br />
om Torbjörn Becker<br />
ToRBJöRn BECkER dokToRERAdE vid<br />
Handelshögskolan i Stockholm 1995. Han<br />
har forskat och arbetat med ekonomiska<br />
frågor i Sverige och USA, bland annat nio<br />
år vid IMF i Washington. Sedan 2006 är<br />
Torbjörn Becker chef för SITE, Stockholm<br />
Institute of Transition Economics vid Handelshögskolan<br />
i Stockholm. Institutet, som<br />
består av tolv forskare och tre administratörer,<br />
är speciellt inriktat mot de forna Sovjetstaterna.<br />
Det handlar om transformering av<br />
plan- till marknadsekonomier, kopplingen<br />
mellan makro och finansiella marknader,<br />
hantering av kriser, chocker med mera.<br />
SITE är ett oberoende forskningsinstitut,<br />
som sponsras av både staten och det<br />
privata näringslivet.<br />
| 11
Arga Anders<br />
12 |<br />
Arga Anders:<br />
Häda inte historien<br />
Det är naturligt att försöka lära av historien, för som Mark Twain formulerade det: ”historien upprepar sig inte,<br />
men den rimmar”. Därför gör de flesta investerare – mer eller mindre medvetet – statistiska utvärderingar för att<br />
utveckla sina strategier. Det finns dock skäl att vara vaksam på hur de presenterar resultatet.<br />
TExT: anDeRs blOmqVist FoTo: HÅKan FlanK<br />
då historisk data intar en central<br />
del i kapitalförvaltning är det naturligt<br />
att de också används vid<br />
marknadsföring av kapitalförvaltning.<br />
Dock innebär det en risk att historisk data<br />
presenteras på ett förledande sätt. Även om<br />
detta knappast kommer som någon överraskning,<br />
kräver exempelvis Fondbolagens förenings<br />
riktlinjer att texten ”historisk avkastning<br />
är ingen garanti för framtida avkastning” eller<br />
liknande alltid ska finnas med vid presentation<br />
av historisk utveckling (fig 1). En friskrivning<br />
räcker dock föga: som investerare får vi själva<br />
vara vaksamma mot vilseledande statistik. Här<br />
är min topp tre-lista på varningsflaggor:<br />
1. simulerad data och backtester<br />
2. kuponger, utdelningar och avgifter<br />
3. Linjär skala för multiplikativ storhet<br />
dET FInns IBLAnd godA skäL att visa<br />
upp simulerad data eller backtester. Dessa<br />
kan användas för att illustrera en viktig mekanism<br />
eller isolera precis det fenomen som<br />
avhandlas. Men att visa upp ett backtest som<br />
ska illustrera en hel strategi är fel. Ett backtest<br />
är alltid besudlat med selection bias, survivalship<br />
bias, data snooping och så vidare. Dessa<br />
felkällor gör att det finns goda skäl att tro att<br />
resultatet av ett backtest inte är en meningsfull<br />
prognos på den framtida verkliga utvecklingen.<br />
Och erfarenheterna stämmer med<br />
detta: Varför ser man aldrig ett dåligt backtest?<br />
Varför brukar verklig utveckling alltid bli<br />
sämre än backtestdata? Notera att även för<br />
den mest systematiska hedgefondsstrategin<br />
är ett backtest ointressant! Det beror på att<br />
modellerna utvecklas, nya läggs till, marknaderna<br />
förändras och så vidare.<br />
ATT JäMFöRA ToTALAvkAsTnIngEn för<br />
en produkt med ett prisindex utan kuponger<br />
eller utdelningar är förstås väldigt missvisande.<br />
Att exempelvis en strukturerad produkt är<br />
skriven med ett prisindex som underliggande<br />
är ingen anledning att jämföra med ett prisindex.<br />
Alternativet till en strukturerad produkt<br />
är en aktieportfölj som erhåller utdelningarna<br />
vilket gör att ett totalavkastningsindex är den<br />
relevanta jämförelsen. Men även för vanliga<br />
aktieportföljer och aktiefonder finns det exempel<br />
på jämförelser med prisindex. Det är<br />
mycket bedrägligt!<br />
Fig.1 Fig.2<br />
RänTA-på-RänTA äR MuLTIpLIkATIv.<br />
Därmed borde avkastningsserier alltid ritas med<br />
en logaritmisk skala på y-axel. En avkastning på<br />
10 procent under ett visst år ska ge lika stort<br />
utslag i diagrammet oavsett vilken nivå själva<br />
indexet eller portföljen ligger på. I figur 1 visas<br />
totalavkastningsindexet OMRX T-bond och en<br />
modifierad variant av samma index med en linjär<br />
skala. Vid en snabb okulär besiktning kan man<br />
förledas att tro att den modifierade varianten hållit<br />
jämna steg med indexet de senaste tio åren. I<br />
figur 2 återfinns samma serier men med en logaritmisk<br />
skala på y-axeln. Nu framgår det tydligt<br />
att den modifierade serien utvecklats bättre de<br />
första tio åren för att sedan underprestera (fig 2) .<br />
gEnoM ATT vARA vAksAM mot dessa varningsflaggor<br />
blir vi mindre utsatta för bedräglig<br />
historisk data. Man kan ifrågasätta motiven<br />
hos den kapitalförvaltare som nyttjar knepen<br />
ovan när de presenterar historisk data. Även<br />
om vi som investerare genomskådar dem,<br />
kan man undra om de används medvetet eller<br />
omedvetet. Om det är medvetet uppstår<br />
ett förtroendeproblem. Om det är omedvetet<br />
ser förvaltaren knappast på världen med så<br />
kritiska ögon som vi önskar.<br />
se ”Riktlinjer för fondbolagens marknadsföring och information”<br />
Den modifierade serien är konstruerad med överavkastning om 3 procent årligen fram till årsskiftet 2002/03 för att sedan ha en underavkastning på 1,5 procent årligen.
dET häR äR MIn<br />
Topp TRE-LIsTA på<br />
vARnIngsFLAggoR:<br />
1. Simulerad data<br />
och backtester<br />
2. Kuponger, utdelningar<br />
och avgifter<br />
3. Linjär skala för<br />
multiplikativ storhet<br />
| 13
ALM | Förvaltning<br />
14 |<br />
Räkna med ny tur<br />
I USA stiger sysselsättningen och produktionen är nästan tillbaka på nivåerna från 2008. I<br />
Europa går vi åt det motsatta hållet. Politikerna tar inte tag i problemen. Arbetslösheten stiger,<br />
sysselsättningen minskar, valutan stärks och tillväxtutsikterna försvagas löpande. Det ser inte bra<br />
ut. Vi är skeptiska till europeiska aktier.<br />
TExT: mats OHlsOn FoTo: HÅKan FlanK<br />
JAg hAR TIdIgARE skRIvIT på TEMAT ”So, you can talk the talk,<br />
but do you walk the walk?” Nu ser vi hur ECB i stort sett lyckats ingjuta<br />
mod i de finansiella marknaderna utan att egentligen ha gjort någonting<br />
alls. ECB säger sig försvara euron till varje pris, inrättar finansiella<br />
institutioner för att rädda banker och öppnar upp för att stater ska få<br />
tillgång till finansiering om ränteläget är för högt. Inga valutainterventioner<br />
har skett, inga banker har bailats ut och ingen stat har vare sig<br />
begärt eller behövt utnyttja de faciliteter som ställts till förfogande.<br />
vI soM vAR MEd näR dET BEgAv sIg i början på 1990-talet minns<br />
Riksgäldens ”implicita garanti” för bostadsinstituten. Det var i en tid då<br />
ingen trodde att den 5-åriga bospreaden skulle kunna komma under<br />
200 punkter. Det kriget vanns utan att ett enda skott lossades, bospreaden<br />
sjönk som en sten då garantin aviserades.<br />
gåR EuRopA dEnnA väg också, kan man undra? Hittills verkar det<br />
fungera och lär fortsätta fungera – tills det inte längre gör det. Ser vi<br />
på de rörelser som skett sedan en tid tillbaka så är de perifera länderna<br />
på väg att konvergera mot de så kallade kärnländerna i Europa när<br />
det gäller räntenivåer. Hittills förefaller således detta fungera utmärkt.<br />
Det är dock långsökt att vi inom kort får en återgång till nära nog fullt<br />
konvergerade räntenivåer som före eurokrisen.<br />
skILLnAdEn MoT dEn svEnskA bostadsobligationsmarknaden på<br />
1990-talet är att Europa inte är en lika homogen grupp emittenter som<br />
de svenska bostadsinstituten. Europa har än så länge levt högt på ”The<br />
talk” från ECB, men utgångspunkterna har väl egentligen aldrig varit<br />
mer åtskilda än nu, sedan den gemensamma valutan skapades. Inte<br />
nog med att så gott som samtliga euroländer är försvagade både ur<br />
tillväxtsynpunkt och statsfinansiellt. Turbulensen i sig har öppnat upp<br />
för krav på radikala förändringar och opportunistiska politiska rörelser.<br />
Inom eurozonen har skillnaderna mellan länderna dessutom accentuerats<br />
ytterligare. Frågan är när och hur det tar stopp i den rådande konvergensprocessen,<br />
vilka ränteskillnader ska man förvänta sig reflektera<br />
underliggande fundamenta inom zonen?<br />
EuRozonEn BLIR I dAgsLägET frånåkt av de anglosaxiska länderna.<br />
USA och UK har med många mått visat vägen ur den finansiella<br />
rävsax kraschen 2008 försatte västvärlden i. Monetära lättnader, ultralåga<br />
räntor och en lagom expansiv finanspolitik har skapat hyggliga<br />
frihetsgrader för att ekonomierna ska kunna självläka och sakta växa<br />
sig starkare. I ett medelfristigt perspektiv har de anglosaxiska länderna<br />
hittat en formel som fungerar, främst i USA. I grunden handlar det<br />
om att staten löser ut det privata banksystemet och skickar räkningen<br />
framåt i tiden samtidigt som mer traditionella finanspolitiska stimulanser<br />
försöker hålla efterfrågan uppe.<br />
Med facit så här långt ser det onekligen ut att fungera. Sysselsättningen<br />
stiger och produktionen är nästan tillbaka på nivåerna från<br />
Government Benchmarks, Bid 10 Year, Yield, Close<br />
konvergens<br />
Industriproduktion globalt<br />
Världstillväxten hålls tillbaka av väst. 2012 stagnation globalt.<br />
Världen 10% över toppen<br />
Europa och Sverige mer än 15% kvar till toppen<br />
USA ca 3% kvar till toppen<br />
tidigare topp<br />
+10%<br />
-3%<br />
-15%
ulens i Europa<br />
2008. Centralbanken, Fed, fortsätter att pumpa<br />
in pengar i systemet med ca 85 miljarder<br />
dollar i månaden i nettoköp av stats- och bostadspapper.<br />
EuRopA BoRdE TA LäRdoM men verkar<br />
inte stå närmare detta nu än någon gång tidigare.<br />
Den stora skillnaden mellan USA och<br />
Europa är att USA gör det man säger medan<br />
Europa än så länge säger att man kommer att<br />
agera om det behövs. I dagsläget är det uppenbart<br />
att det behövs, men inget görs. Det<br />
som sker i Europa för tillfället är faktiskt det<br />
motsatta. Valutan stärks, ECB:s balansräkning<br />
krymper och inga tecken på att absorbera det<br />
privata banksystemets problem är på agendan.<br />
Arbetslösheten stiger, sysselsättningen faller<br />
och tillväxtutsikterna försvagas löpande. Ser<br />
vi till en enda indikator, industriproduktionen,<br />
är det uppenbart att Europa ligger rejält efter<br />
– mer än 15 procent från toppen 2008 och i<br />
fortsatt fall.<br />
dEn poLICyMIx vI sER adresserar inte<br />
detta faktum och följden blir oundvikligen att<br />
Europa fortsätter att släpa efter med förnyad<br />
oro kring hur man ska ta sig ur den onda cirkeln.<br />
Dessvärre är det nog så att politikerna<br />
i Europa inte förmås agera utan yttre tryck.<br />
Att vi hittills endast sett så svaga verkliga<br />
åtgärder under det tryck som periodvis varit<br />
extremt kraftigt gör att man borde vara lite<br />
orolig för vad som ska krävas från de finansiella<br />
marknaderna för att ånyo samla de europeiska<br />
ledarna till verkliga åtgärder?<br />
hITTILLs hAR MARknAdERnA lättat på<br />
trycket i det att vi sett hur räntenivåerna i<br />
de perifera länderna sjunkit samtidigt som<br />
flykten till kvalitet vänts åt andra hållet i<br />
kärnländerna där räntan stigit. Både Spa-<br />
nien och Portugal ger numer ut statspapper<br />
i den öppna marknaden och intresset från<br />
placerare är stort. Stabiliseringsmekanismen<br />
ESM har redan finansierat 32 miljarder euro<br />
som ska gå till stöd av de spanska bankerna,<br />
men ingen har gjort anspråk på medlen. ECB<br />
LTRO-lån har dessutom börjat tas tillbaka av<br />
bankerna. När dessa var som störst uppgick<br />
volymen till 900 miljarder euro. Under den<br />
senaste månaden har ca 300 miljarder euro<br />
lösts i förtid.<br />
koRTRänToRnA I EuRopA ligger fortfarande<br />
högre än i USA, trots att det konjunkturellt<br />
borde vara tvärt om. Euron apprecierar<br />
och detta uppfattas på en del håll som ett<br />
styrketecken. Europa får genom detta ytterligare<br />
omvandlingstryck ovanpå en redan tung<br />
börda. De europeiska bankernas bantning av<br />
balansräkningarna med dryga 1 000 miljarder<br />
euro före kommande årsskifte adderar till de<br />
i övrigt tyngande obalanserna. Det är väldigt<br />
svårt att inte föreställa sig förnyad turbulens i<br />
Europa, inte minst som följd av den försämrade<br />
arbetsmarknaden som bäddar för politisk<br />
populism. Faktum är att inga av de djupgående<br />
problemen vi känner till har adresserats<br />
på något meningsfullt sätt.<br />
dE FInAnsIELLA MARknAdERnA verkar<br />
ha glömt bort detta – för stunden i vart fall.<br />
Det italienska valet har adderat ytterligare<br />
dimensioner av vad populism kan medföra,<br />
vilket inte bådar gott för den framtida europeiska<br />
konsolideringen. Vi har tidigare satt som<br />
villkor för att öka aktieandelen i portföljerna<br />
att ECB skulle följa den anglosaxiska vägen. I<br />
dagsläget kan vi dessvärre konstatera att så<br />
inte blivit fallet, snarare tvärt om. Vi förhåller<br />
oss därför avvaktande till europeiska aktier<br />
även fortsättningsvis.<br />
USa gör det<br />
man säger<br />
medan Europa<br />
än så länge<br />
säger att man<br />
kommer att<br />
agera om det<br />
behövs<br />
Mats Ohlson<br />
| 15
alm | Förvaltning<br />
16 |<br />
Upphandling av<br />
kapitalförvaltning<br />
– några reflektioner<br />
Många<br />
arbetar med<br />
förlegade<br />
placeringspolicies<br />
Det finns många faktorer att ta hänsyn till när det gäller upphandling av<br />
förvaltningstjänster. Den viktigaste är självklart att vända sig till någon<br />
verkligt seriös partner som har kompetens och alla verktyg som behövs.<br />
Det är också viktigt att nogsamt fastställa det egna målet och se till att<br />
placeringsreglementet ligger i samklang med det.<br />
TExT: gUnnaR DaHlFORs FoTo: CHRistian POHl<br />
I sAMBAnd MEd upphAndLIng av kapitalförvaltning<br />
ges ett utmärkt tillfälle att se<br />
över hur väl policy och principer för förvaltningen<br />
har fungerat. Många arbetar med policies,<br />
vars huvudinnehåll inte förändrats materiellt<br />
sedan 1990-talet. Ta tillfället i akt och gå<br />
igenom vad tillgångsportföljen egentligen behöver<br />
leverera för att verksamhetens åtaganden<br />
ska uppfyllas. Många förvaltningspolicies<br />
innehåller inkonsistenser mellan åtagandenas<br />
karaktär och kraven på tillgångsportföljen.<br />
Det är till exempel vanligt att avkastningskravet<br />
egentligen är relativt modest, samtidigt<br />
som normalportföljen och limitstrukturen<br />
styr förvaltningen mot tämligen, och onödigt,<br />
hög risk. En annan viktig del av policyn är<br />
principerna för externa uppdrag. Då förvaltningen<br />
bedrivs utanför huset är det särskilt<br />
viktigt att styrningen och utvärderingen är väl<br />
genomtänkt.<br />
vad är viktigt att tänka på när<br />
kapitalförvaltning ska upphandlas?<br />
Vi tror att många institutioner är duktiga på<br />
att klara av HUR en upphandling ska göras.<br />
Givet att upphandlingen är specificerad i termer<br />
av vilka tillgångsslag som ska upphandlas<br />
så tror vi att det finns tillräcklig kunskap bland<br />
svenska institutioner om hur förvaltare ska<br />
väljas. Kriterier som används för att hitta högkvalitativa<br />
förvaltare tar ofta utgångspunkten<br />
i de ”sex P:na”:<br />
de sex P:na<br />
1 Philosophy - finns en trovärdig<br />
förvaltningsfilosofi som gör det<br />
troligt att förvaltaren kan skapa<br />
ett mervärde?<br />
2 Process – finns en trovärdig<br />
process som beskriver hur<br />
investeringarna genomförs?<br />
3 People – finns det kompetens,<br />
erfarenhet, stabilitet och<br />
resurser i förvaltningsorganisationen?<br />
4 Performance – har förvaltaren<br />
lyckats i det den påstår?<br />
5 Peer’s – hur står sig förvaltaren<br />
gentemot sina konkurrenter?<br />
6 Price – erbjuder förvaltaren en<br />
konkurrensmässig prisbild?<br />
dEssA kRITERIER äR vIkTIgA i valet av<br />
en lämplig förvaltare. Dessvärre kan resultatet<br />
av denna process bli mindre lyckat om det<br />
inte först är utrett exakt VAD det är som ska<br />
upphandlas!
Följande frågor måste<br />
vara besvarade INNaN<br />
en upphandling inleds:<br />
1 • Är placeringspolicyn rätt<br />
formulerad med avseende på<br />
mål för risk och avkastning?<br />
• Är målen avstämda mot<br />
kraven från åtagandesidan?<br />
• Kräver vi onödigt hög<br />
avkastning?<br />
2 • Utnyttjar vi maximala<br />
diversifieringsmöjligheter?<br />
• Använder vi för få tillgångsslag?<br />
• Om vi exempelvis enbart<br />
använder aktier och obligationer<br />
kommer vi att missa<br />
en stor avkastningspotential.<br />
3 • Hur formuleras den<br />
strategiska portföljen?<br />
vI AnsER ATT MångA InsTITuTIonER<br />
arbetar med för få tillgångsslag. I början av<br />
1990-talet var det bara inhemska aktier och<br />
räntor som användes. I slutet av 1990-talet<br />
började det ”exotiska”, utländska aktier inklu-<br />
deras. Sedan tycks utvecklingen ha stannat<br />
av med undantag från att Alternativa investeringar,<br />
vilket i sig är en otydlig formulering<br />
av ett tillgångsslag, fått några procent av en<br />
totalportfölj.<br />
vARFöR äR pLACERIngspoLICIEs inte<br />
tydligare med att inkludera fler avkastningskällor,<br />
som kreditspreadar, råvaror med mera?<br />
Argumentet att man inte vill investera i ”komplicerade<br />
tillgångar” håller inte. Det är svårt<br />
att hitta ett ”svårare” tillgångsslag än aktier!<br />
TvEkA InTE ATT konTAkTA oss på<br />
<strong>Ålandsbanken</strong> Asset Management om ni har<br />
frågor rörande kapitalförvaltning.<br />
gunnar dahlfors,<br />
Chef för Asset Management<br />
| 17
kulturhistoria<br />
18 |<br />
Det är perfekt.<br />
Människor har i tusentals år strävat efter ett perfekt liv.<br />
Jakten på fullkomlighet var intensivare förr i världen. För<br />
nu vet vi att det bara är en utopi. Eller?<br />
TExT: Jan töRnqVist<br />
sToRhETsvAnsInnE ELLER BARA duMhET? För strävar vi inte<br />
alla efter perfektionism? Det må gälla bankaffärer som livet i stort.<br />
Att vara en perfekt människa, att leva ett perfekt liv i ett perfekt<br />
samhälle är samtalsämnen som diskuterats i århundraden. Men är<br />
det nån som tror på fullkomlighet?<br />
oRdET pARAdIs FöREkoM i Persien för nästan 3000 år sedan, ett<br />
tillstånd av högsta och slutgiltiga lycka. Eller är det som i Thomas<br />
Mores bok Utopia från 1516, ett tänkt idealsamhälle och inget annat:<br />
en utopi, helt enkelt.<br />
Bara det inte blir som i Karin Boyes roman Kallocain eller i George<br />
Orwells 1984. Det Shangri-La, som beskriv i James Hiltons roman<br />
Bortom horisonten (1933), finns inte. Platsen anges ligga i en djup dalgång<br />
nånstans bland bergen i Tibet. Ännu har ingen hittat Shangri-La.<br />
Jodå, dET FInns doM soM har försökt att hitta det perfekta livet.<br />
Den grekiske filosofen Platon, som föddes för 2440 år sedan, beskriver<br />
i sitt verk Staten honnörsord som rättrådighet och måttfullhet. Det<br />
kanske vi alla kan hålla med om.<br />
Men redan Platon mötte motsägelser i sina egna åsikter; de som<br />
är mest lämpade att leda samhället är de som inte önskar det, medan<br />
de som önskar det, och just därför, är mycket olämpliga.<br />
dET MEsTA äR sIg LIkT i dagens samhälle, moderater mot sossar,<br />
republikaner mot demokrater, ja, redan på Platons tid stod de konservativa<br />
idéerna mot de demokratiska, högern mot vänstern. Platon ville
Säger du det?<br />
föra ett filosofiskt samtal med de två grupperna för att hitta gemensamma<br />
värderingar. Men det slutade olyckligt, han tvingades tömma<br />
en giftbägare. Så gick det med Platons försök att nå perfektionism.<br />
Och lika illa gick det för svenskarna på 1700-talet som trodde att<br />
de hade hittat paradiset i Afrika. 1779 hade Carl Wilhelm Wadström<br />
bildat ett förbund för att bygga ett nytt och fritt samhälle i Afrika.<br />
40 svenska familjer skulle, med kungens goda minne, utses att få<br />
emigrera. Platsen som Wadström valt ut var Kap Mesurado, en kulle i<br />
Liberia. ”En av de härligaste platserna på jorden”.<br />
1787 REsTE AndERs spARRMAn från Tensta med sina två kamrater<br />
C.A. Arrenius och Wadström söderut för att utforska Afrika och bekämpa<br />
slaveriet. De hamnade bland annat på ön Gorée utanför Senegal<br />
och här levde de ett glatt liv med ”de förnämsta invånarna af ön”<br />
och blev ”betagna av de infödda skönheterna”.<br />
Wadström bosatte sig i London och väckte liv i Sällskapet de svartas<br />
vänner och kallades ”den vördade stiftaren av fristaten Sierra<br />
Leone”. Men Wadström fick aldrig leva i sin koloni, han dog bara nåt<br />
år senare.<br />
Daniel Wilhelm Padenheim från Söderköping, hade<br />
tagit intryck av Wadström och hans idéer och stack<br />
1792 till Freetown, huvudstad i Sierra Leone. 400<br />
före detta slavar hade återvänt från England till Sierra<br />
Leone och befolkat det nyinköpta område som var<br />
följden av Wadströms arbete. Slavarna hade på resan<br />
fått sällskap av 60 vita kvinnor, ihoprafsade<br />
från Londons nattliga gator. Och av två invandrare<br />
från Sverige, förutom Padenheim August<br />
Nordenskjöld.<br />
August skrev i ett brev hem: ”Jag anser att detta<br />
landet i alla afseenden är ett paradis”.<br />
Hur tror ni att det gick? Det gick bara några<br />
månader, sen härjade krig mellan kolonialmakterna,<br />
hus plundrades, invånarna flydde och<br />
kolonin uppslukades av Afrika. De två svenskarna<br />
dog 1793, utfattiga, utmärglade och febersjuka.<br />
Lite bättre gick det för de drängar och pigor<br />
i Småland som 1810 kände sig orättvist behandlade<br />
och flydde till skogs i trakterna norr om Växjö.<br />
De gömde sig i jordkulor och under stora stenbumlingar<br />
och bildade Konungariket Svänan. Allt<br />
fler anslöt sig, till slut var det ett par hundra smålänningar<br />
som levde som Robin Hood i detta skogens<br />
kungarike, betalade ingen skatt, hade egna<br />
lagar och regler. Så småningom byggde de egna<br />
små hus och även om det var mycket fattigt så<br />
fungerade samhället utanför det svenska, mitt<br />
inne i Sverige. De sista som flyttade från Svänan<br />
gjorde det så sent som på 1940-talet.<br />
ATT skApA sITT EgET drömrike<br />
sker ständigt. Av religiösa Även om perfektionism är<br />
skäl. Eller politiska. Folkförföljel- en bristvara i människans<br />
ser i början av 1900-talet ledde värld finns det exempel på<br />
till att judar flyttade till Palestina.<br />
De första kibbutzerna bildades.<br />
Livet på kibbutz präglades av devisen<br />
”var och en efter förmåga,<br />
till var och en efter behov”. Alla<br />
fick samma lön, alla var ansvariga<br />
för matlagning och barnens uppfostran.<br />
Det perfekta socialistiska<br />
samhället, det trodde många<br />
vänsterradikala från Europa på<br />
1960-talet. Men kibbutzerna utvecklades<br />
snabbare än omvärlden<br />
och plötsligt var kibbutznick-<br />
fullkomliga mått i naturen:<br />
tallbarr, kottar och snäckor.<br />
arna rikare än människorna<br />
utanför. Hur gick det då med den<br />
socialistiska världsrevolutionen?<br />
Nej, det finns nog inget exempel<br />
på ett perfekt samhälle.<br />
Det finns dessvärre<br />
många exempel på motsatsen, det som ledde till<br />
blodbad och massavrättningar: som Hitler och<br />
hans tro på rasrenhet, blont hår och blå ögon<br />
och som de röda khmererna i Kambodja.<br />
ELLER äR dET så ATT vI LEvER i en perfekt värld, det<br />
är bara det att människorna som befolkar världen inte är så<br />
perfekta. Även om helheten inte är fullkomlig så kanske delarna<br />
är perfekta.<br />
Det gyllene snittet, känt redan på Platons tid, är normen<br />
för harmoni hos mått och proportioner inom måleri,<br />
fotokonst, arkitektur och bildhuggeri. Ett exempel: Leonardo<br />
da Vincis illustration till den mänskliga kroppens<br />
idealiska proportioner, den vitruvianske mannen. Och<br />
det kvinnliga Gyllene snittet hittar man hos Venus av<br />
Milo: midjans förhållande till kroppslängden, Mona Lisas<br />
leende kan delas i Gyllene rektanglar.<br />
Ja, världen runt omkring oss innehåller massor av<br />
exempel på det Gyllene snittet; Cheopspyramiden, katedralen<br />
i Florens, Notre Dame i Paris. Också i naturen<br />
finns många exempel. Nya blad växer ut i förhållande<br />
till föregående blad enligt den Gyllene vinkel,<br />
det gäller solrosor, kål, tallbarr på unga<br />
skott, fjäll på kottar.<br />
Perfektion kanske finns. Albert Einstein<br />
uttryckte det så här: Gud kastar<br />
inte tärning.<br />
| 19
Catamaran<br />
20 |<br />
Nu riggas en<br />
Catamaran<br />
Catamaran är namnet på en ny aktiefond från<br />
<strong>Ålandsbanken</strong>. Den kommer normalt att vara<br />
fullinvesterad, men i oroliga tider inträder en<br />
styrande mekanism för att undvika stora<br />
värdefall. Den kan minska aktieandelen<br />
till som lägst 30 procent. Fondens mål<br />
är att överträffa börsindex inklusive<br />
utdelningar.<br />
Balans mellan två skrov – aktier och riskfritt<br />
TExT: tORe DaVegÅRDH FoTo: CHRistian POHl / istOCKPHOtO
En vAnLIg oRsAk till svag avkastning inom<br />
kapitalförvaltning är att portföljen råkar ut<br />
för extrema värdefall. Det har blivit uppenbart<br />
under de senaste 15 årens turbulenta<br />
utveckling på aktiemarknaderna. Catamaran<br />
är en svensk aktiefond med speciell teknik för<br />
hantering av extrema värdefallsrisker. Fonden<br />
kommer att vara 100 procent exponerad mot<br />
svenska aktier – under normala marknadsförutsättningar.<br />
Under onormala perioder,<br />
med ihållande fall i aktiemarknaden och hög<br />
volatilitet, kommer fondens aktieandel att<br />
minska gradvis. Istället ökas andelen riskfria<br />
ränteplaceringar för att begränsa portföljens<br />
värdefall. Minsta exponering mot aktier är 30<br />
procents portföljvikt.<br />
varför denna konstruktion? frågar vi<br />
Tomas Ek, förvaltare av Catamaran<br />
Det är de extrema värdefallen som är den<br />
största risken för en aktiefond. Kan man kapa<br />
dessa får man en jämnare och förmodligen<br />
också bättre avkastning. Filosofin har hämtat<br />
inspiration från extremvärdesteorin och verkliga<br />
observationer av den varierande volatiliteten<br />
på aktiemarknaden.<br />
hur ser mekanismen ut för justerandet –<br />
automatisk eller ett tyckande från er sida?<br />
Nej, det är inte ett tyckande. Vi har skapat en<br />
regel som sköter detta på ett kliniskt<br />
sätt. Vid normala marknadsfluktuationer<br />
kommer Catamaran<br />
till 100 procent att bestå av aktier,<br />
men om nedgångarna i marknaden<br />
blir tillräckligt stora slår regeln till<br />
och minskar andelen aktier.<br />
kommer det att fungera?<br />
Det tror vi. Visserligen ska man<br />
inte lägga för stor vikt vid ”backtester”,<br />
men de vi gjort indikerar<br />
att metoden fungerar.<br />
varför namnet Catamaran?<br />
En Catamaran är snabb. När aktiemarknaden<br />
går upp ska fonden<br />
gå ännu snabbare. När vindarna<br />
om Tomas Ek<br />
Tomas Ek är 36 år. Han är sambo och har fyra barn.<br />
Yrkesmässigt har Tomas Ek varit verksam inom en<br />
rad branscher och han har en bred erfarenhet<br />
både som valutahandlare, aktietrader och förvaltare.<br />
Tomas Ek var tidigare förvaltare av <strong>Ålandsbanken</strong>s<br />
småbolagsfond, som nu fusioneras in i<br />
Catamaran.<br />
går oss emot kan den snabbt navigera mot<br />
lugnare vatten – det vill säga minska andelen<br />
aktier. Farkosten vilar på två skrov – aktier<br />
och riskfritt – och balanserar däremellan beroende<br />
på stormbyar och våghöjd.<br />
hur ser placeringsfilosofin ut?<br />
Catamaran är en aktivt förvaltad svensk aktiefond.<br />
Fonden kan innehålla aktier från hela<br />
Stockholmsbörsen, statsobligationer med en<br />
duration kortare än 12 månader och derivat.<br />
Vi kommer att fokusera på tillväxtbolag, som<br />
går starkare än börsen generellt under bra<br />
börsperioder. Fonden kommer att vara ganska<br />
koncentrerad och bestå av 25- 30 aktier.<br />
Främst väljer vi stora bolag, men vi kan investera<br />
i små och medelstora bolag förutsatt att<br />
likviditeten i aktierna är rimligt bra. Derivat<br />
kan vi använda för att snabbt kunna minska/<br />
öka aktieandelen i turbulenta tider.<br />
vilken är den största risken för att<br />
filosofin kommer på skam?<br />
En lång sidledes rörelse på börsen, men med<br />
stora slag upp och ned. Kommer man fel i en<br />
sådan gunga kan resultatet bli magert.<br />
du måste ha minst 30 procent aktier.<br />
varifrån kommer den siffran?<br />
För att undvika att fonden tappar mycket i<br />
Stockholmsbörsen SIxPRx<br />
En turbulent börs kan skapa extrema värdefall.<br />
Catamaranen undviker de värsta stormarna.<br />
vändningslägen från svag till stark börs är det<br />
klokt att inte starta från noll – då kan det bli<br />
svårt att hinna med. Målet är att Catamaran<br />
ska gå bättre än SIX- Returnindex. Vi måste<br />
vara snabba när marknaden vänder efter stora<br />
kursfall och då har vi funnit att 30 procent<br />
är en rimlig siffra. Om börsen däremot fortsätter<br />
ned går fonden med automatik bättre<br />
än index med så låg andel aktier.<br />
varför inte en indexportfölj med<br />
motsvarande strategi?<br />
Vi ska gå bättre än börsen genom att ligga<br />
i bolag med en förväntad vinsttillväxt som<br />
överskrider marknadens i normala perioder.<br />
Även kunskapen om småbolag ska utnyttjas.<br />
Det kräver en aktiv förvaltning – liksom möjligheten<br />
att laborera med andelen<br />
aktier.<br />
varför görs ränteplaceringarna<br />
i korta papper?<br />
Ränteplaceringarna görs då vi vill<br />
minska aktieandelen. Vi vill inte<br />
ta någon extra risk där. Långa<br />
räntepapper kan visserligen ge<br />
högre ränta, men deras värde kan<br />
svänga snabbt vid ränteförändringar.<br />
när kan man investera i<br />
Catamaran?<br />
Om hanteringen av formalia går<br />
som vi tänkt kommer vi igång i<br />
maj.<br />
| 21
ALM | Svenska aktier<br />
22 |<br />
Irriterad Krister Nilsson:<br />
”kapitalet hoppar över storbolagen”<br />
Swedish Growth placerar i bolag med högre vinsttillväxt än marknadens.<br />
TExT: tORe DaVegÅRDH FoTo: CHRistian POOl<br />
volvo borde<br />
snart kunna<br />
lossna<br />
Börsen är upp cirka 10 procent i år.<br />
vad tror du framåt?<br />
– Det har ju varit en flygande start på året så<br />
tempot i uppgången kommer säkerligen att gå<br />
ner, men som helhet borde det kunna bli ytterligare<br />
ett år med bra avkastning för aktier.<br />
vilka faktorer blir mest avgörande<br />
för börsklimatet?<br />
– Många företag menade i sina Q4-rapporter att<br />
det allmänt var en låg aktivitet i slutet på året<br />
och med det som utgångspunkt kan man också<br />
förstå den försiktiga hållningen till inledningen<br />
på <strong>2013</strong> från företagens sida. Här måste vi få lite<br />
bättre signaler – att det börjar ta fart igen.<br />
är det något som förvånat dig i år?<br />
– Flödena till aktiemarknaden har ju vänt och<br />
vi ser inflöden i systemet. Det brukar normalt<br />
leda till att merparten av dessa pengar går in<br />
i stora likvida bolag, men i år har kapitalet till<br />
stor del ”hoppat över” storbolagen och kanaliserats<br />
mer mot det vi normalt klassar som<br />
midcap/smallcap.<br />
din filosofi – att investera i bolag med<br />
större vinsttillväxt än marknadens snitt.<br />
har den fungerat hittills i år?<br />
– Med facit i hand måste jag ju erkänna att<br />
det, så här långt, inte har fungerat. Vi följer<br />
upp portföljen kontinuerligt och har klart<br />
bättre vinsttillväxt i portföljbolagen jämfört<br />
med börsen som helhet, men som sagt – så<br />
här långt har vi inte fått betalt för det och det<br />
känns minst sagt irriterande.<br />
hur ligger du till?<br />
– I absoluta siffror är det en god utveckling<br />
med en uppgång på 7,5 procent men fonden<br />
ligger 300 punkter efter benchmark, så det<br />
finns en hel del att jobba på under resterande<br />
tio månader av året. En klen tröst är att flera<br />
andra har halkat efter index men det förbättrar<br />
ju inte det egna resultatet<br />
vad har gått snett?<br />
– Fonden fokuserar på stora bolag och övervikten<br />
i portföljen har legat i cykliska aktier<br />
som Sandvik, Atlas Copco och SKF. Den typen<br />
av bolag har dock haft en tung start på året<br />
medan bankerna gått klart mycket bättre än<br />
marknaden samtidigt som fonden varit lite<br />
underviktad i banksektorn.<br />
hur ligger du viktad nu och varför?<br />
– Fonden har fortsatt övervikt i konjunkturkänsliga<br />
bolag och undervikt i både finanssektorn<br />
och telekomoperatörer. Bakgrunden<br />
till det är att det kommer in bättre siffror från<br />
USA och att stimulanserna i Kina verkar börja<br />
ge resultat. Det borde ge fonden möjlighet att<br />
plocka tillbaka det vi förlorat mot index under<br />
början på året.<br />
någon speciell favorit i dagsläget?<br />
– Alla aktier som går upp! Skämt åsido, jag<br />
tycker att Volvo med en stor exponering mot<br />
USA borde kunna lossna från intervallet 90 –<br />
100 kronor. Aktierna från Renaults utförsäljning<br />
i mitten av december förra året bör nu<br />
ha hittat mer långsiktiga ägare så där har jag<br />
stora förhoppningar. Problemet är väl att aktien<br />
är ”välägd” av svenska placerare – vi behöver<br />
få in ett ökat utländskt kapital i aktien.<br />
Flödet in/ut ur fonden?<br />
– Flödena har varit balanserade och volymerna<br />
ligger runt 800 miljoner kronor så det<br />
finns utrymme för mer kapital.<br />
Investerar du själv i swedish growth?<br />
– Ja, jag har eget kapital i fonden och har även<br />
andra familjemedlemmars förtroende. Det<br />
innebär att pressen inte slutar klockan fem<br />
utan kan ibland ha sin fortsättning även vid<br />
middagsbordet.<br />
något du vill framhäva ”å det<br />
bestämdaste”?<br />
– Ja, det skulle kanske kunna vara att jag är<br />
fruktansvärt trött på vintern och den mörka<br />
årstiden. Jag vill å det bestämdaste ha lite sol<br />
och värme!<br />
Det bästa är, till skillnad mot börsens oberäkneliga<br />
beteende, att vi med säkerhet vet<br />
att sommaren kommer..
ålandsbanken Asset Management<br />
huvudkonToR:<br />
nygatan 2, mariehamn<br />
Finland<br />
telefon +358 204 29 011<br />
(växel)<br />
www.alandsbanken.fi<br />
svERIgE<br />
www.alandsbanken.se<br />
sToCkhoLM<br />
stureplan 19<br />
telefon 08 791 48 00<br />
göTEBoRg<br />
södra Hamngatan 37-41<br />
telefon 031 333 45 00<br />
MALMö<br />
stortorget 11<br />
telefon 040 600 21 00<br />
kontakta oss gärna om du har frågor<br />
kring kapitalförvaltning,<br />
telefon 08 – 791 48 00 eller mail till<br />
gunnar.dahlfors@alandsbanken.se,<br />
peter.ekegårdh@alandsbanken.se,<br />
mats.ohlson@alandsbanken.se<br />
Behov<br />
Kundorganisation<br />
Gunnar Dahlfors, Chef Asset Management<br />
Peter Ekegårdh, Sales & Product coordinator<br />
Robin Ghosal<br />
Sofia Melander<br />
Johan Rydheim<br />
Jacob Sandelius<br />
Camilla Lindquist<br />
analys<br />
Lösning<br />
Förvaltning<br />
Tillgångsallokering<br />
Mats Ohlson, Chef Taktisk tillgångsallokering<br />
Julia Axelsson, manager selection<br />
Anders Blomqvist, råvaror<br />
Mats Ohlson, svenska räntor<br />
Andreas Olsson, kvantanalys<br />
aktieförvaltning<br />
Krister Nilsson, svenska och nordiska aktier<br />
Tomas Ek, svenska aktier<br />
Shirley Yeung, kinesiska aktier<br />
Strukturerade Produkter<br />
Jonny Sundström<br />
SPecialinlåning<br />
Camilla Lindquist<br />
kontakt<br />
| 23
www.alandsbanken.se<br />
<strong>Ålandsbanken</strong> Asset Management är övertygade<br />
om att investerarens behov bäst översätts i en<br />
passande risknivå.<br />
– Vi tror på valet av en stabil risknivå i motsats till<br />
valet av specifika tillgångsslag vars risk varierar<br />
över tiden.<br />
<strong>Ålandsbanken</strong> Asset Management erbjuder finansiella lösningar<br />
av högsta kvalitet till institutioner och privatpersoner<br />
genom sin unika kombination av:<br />
• makroekonomisk analys<br />
• portföljkonstruktion<br />
• riskhantering<br />
För mer information ring 0771-415 415 eller gå in på alandsbanken.se.<br />
Handel med värdepapper innebär alltid en risk. En investering i värdepapper kan både öka och minska i värde och det är inte säkert att du får<br />
tillbaka hela det investerade kapitalet.<br />
B-porto betalt