Bälteberga 1:3. Vårdplan bebyggelse 2007-2008. Rapport 2008:32
Bälteberga 1:3. Vårdplan bebyggelse 2007-2008. Rapport 2008:32
Bälteberga 1:3. Vårdplan bebyggelse 2007-2008. Rapport 2008:32
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Bälteberga</strong> vårdplan<br />
Richardts avbildning från 1854. Detta är före den stora förändringen av ekonomibyggnadsbeståndet några decennier senare.<br />
Helena Beata, änka efter Sjökrona, ägde <strong>Bälteberga</strong> fram till 1842 varefter delar av<br />
egendomen avstyckades och försåldes. Det resterande godset inkluderande säteriet<br />
köptes och innehades några år av den danske godsägaren von Gerstenberg<br />
Rosteed, innan det såldes vidare till Eberhard Munk af Rosensköld. Vid mitten av<br />
1800-talet då generationsskiften och försäljningar av gården följde tätt såldes ytterligare<br />
delar av markerna. 1868 köpte slutligen Carl Teodor Kinch <strong>Bälteberga</strong>,<br />
som sedan dess gått vidare inom släkten.<br />
Vid tiden för 1800-talets mitt börjar ekonomi<strong>bebyggelse</strong>n utökas. Någon<br />
byggnad har också rivits och andra har fått ny funktion. Detta gäller t ex den tidigare<br />
spannmålsboden, som från åtminstone 1859 även inrymmer gårdens mejeri<br />
för en tid. Vid denna tid tillkommer även en loglänga i nordväst med gjuten lermur.<br />
De flesta ekonomibyggnader är ännu 1877 täckta med halmtak och till stor del är<br />
de byggda av ekekorsvirke med tegel i facken. Ekonomibyggnader såsom spannmålsbod/mejeri<br />
och mälthuslängan är byggda i gråsten och täckta med tegel (den<br />
senare revs vid 1800-talets mitt).<br />
Men från och med 1870-talet börjar större förändringar att göra sig gällande.<br />
Till att börja med ersätts stall- och loglängorna i söder med nya stallbyggnader<br />
(1873 och 1876). Med tiden ersätts även ekonomibyggnaderna i norr.<br />
17