Bälteberga 1:3. Vårdplan bebyggelse 2007-2008. Rapport 2008:32
Bälteberga 1:3. Vårdplan bebyggelse 2007-2008. Rapport 2008:32
Bälteberga 1:3. Vårdplan bebyggelse 2007-2008. Rapport 2008:32
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Bälteberga</strong> vårdplan<br />
Perioden efter Axel Urups död 1671 och fram till 1713 då Wilhelm Bennet slutligen<br />
köpte godset är det oklart vem som ägt <strong>Bälteberga</strong>. Då Urup inte hade några<br />
egna arvingar ska hans halvsyster ha sålt det vidare. Enligt Skånska herregårdar<br />
finns det många och motstridiga uppgifter på vem som ska ägde godset under<br />
dessa decennier. Att det slutligen såldes genom utmätningsauktion tyder på att<br />
det varit en nedgångsperiod i säteriets historia.<br />
1700-talet<br />
Efter att säteriet kom i friherre Wilhelm Bennets ägor genomgick <strong>Bälteberga</strong> stora<br />
förändringar. Bennet lät uppföra den nuvarande mangårdsbyggnaden 1739.<br />
Fortifikationsbyggmästaren Georg Mochelten tros vara arkitekten bakom nybygget.<br />
Ungefär samtidigt anlitades Mochelten även som arkitekt till Christinehof<br />
respektive Spannarp i Skåne, båda uppförda runt 1740. Med tidens mått mätt var<br />
<strong>Bälteberga</strong> en modern och regelbunden anläggning med en två våningar hög huvudbyggnad<br />
och flyglar i samma höjd, alla förbundna med murar. Med de tre<br />
ekonomibyggnaderna som omslöt gården åt öster bildades en cour d’honneur. Enligt<br />
konsthistorikern H H von Schwerin var nybyggnaden imponerande i sig men<br />
inte särskilt välproportionerad, samtidigt som den var en förelöpare till en renare<br />
stil. Han menade att den låga och långa huvudbyggnaden inte kunde uppvägas av<br />
de breda gavlarna. H H von Schwerin jämför <strong>Bälteberga</strong> med andra objekt i Skåne<br />
med ursprungligen liknande anläggningstyp, som Övedskloster, Bosjökloster,<br />
Bjärsjölagård och Stora Herrestad.<br />
Vid Linnés besök 1749 finner han <strong>Bälteberga</strong> vara en anläggning ”nyligen<br />
uppbyggd på tre sidor, med grundmurade hus, mycket reguljär efter modern arkitektur”.<br />
Trädgården, som omgav gården på tre sidor, var av ansenligaste mått,<br />
300 steg lång och 130 steg bred. Vid väggarna ska det ha funnits aprikoser, persikor,<br />
vinrankor, mandlar, valnötter och mullbärsträd. Vidare omtalas avenbokshäckar<br />
med ”artiga kabinetter”. Omkring gården fanns alléer längs alla utfartsvägar<br />
planterade av poppel och pil. På höjderna kring gården var ekplantager anlagda.<br />
Lantmätare J L Gillberg kompletterar bilden av anläggningen under 1700talet:<br />
”Byggnaden wid denne Gård är modern, grundmurad till 2:ne wåningars<br />
höjd. Trägården som omgifwer hela Gården är ganska stor och wäl inrättad”. Vidare<br />
nämner J. L. Gillberg 1765 att det fanns sex dammar vid gården där det bedrevs<br />
fiske av karp och rudor.<br />
Detta utseende bekräftas och visualiseras genom A S Rålambs akvarell från<br />
slutet av 1700-talet. På denna syns en två våningar hög mangårdsbyggnad med<br />
valmat tak och mittpartiet betonat av en stor frontespis med fyra fönster i den<br />
nedre raden och två i den övre. Akvarellen visar anläggningen med såväl corps de<br />
logi som ekonomibyggnader och omgärdande trädgård och alléer.<br />
11