Avregleringen av sex marknader : Del 2 Kartläggningar - Statskontoret
Avregleringen av sex marknader : Del 2 Kartläggningar - Statskontoret
Avregleringen av sex marknader : Del 2 Kartläggningar - Statskontoret
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
villkor. Dessa intressen måste säkerställas på annat sätt. Detta illustreras <strong>av</strong> statens bidrag<br />
till utbyggnad <strong>av</strong> nät där marknaden inte kan tillgodose behoven. Till de viktiga och allmänna<br />
intressen som inte enbart kan tillgodoses på marknadens villkor kan även räknas<br />
samhällsomfattande tjänster till ett överkomligt pris, förmedling <strong>av</strong> nödsamtal, skyddet för<br />
integritet, uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid, höjd beredskap<br />
och krig, ett effektivt utnyttjande <strong>av</strong> frekvenser och nummer samt konsumentskydd.”<br />
Sektorn elektronisk kommunikation omfattar områdena tele, IT, media,<br />
radio (rundradio och TV), i dess helhet eller i delar. Sektorn berör därmed<br />
flera politikområden; telepolitik, IT-politik, mediepolitik och radiopolitik. I<br />
och med den nya lagen om elektronisk kommunikation skulle politiken och<br />
de politiska målen för dessa samlas inom ett och samma område, styrt <strong>av</strong> en<br />
och samma lag.<br />
De politiska målen för de övriga delområdena kommenterades enligt följande.<br />
”Målet för sektorn för elektronisk kommunikation ligger i linje med det övergripande ITpolitiska<br />
målet men ersätter det inte.”<br />
Därutöver ang<strong>av</strong>s mål för medie- respektive radiopolitiken. Med vissa<br />
undantag skulle måluppfyllnaden <strong>av</strong> dessa mål även i fortsättningen ske<br />
genom särskild lagstiftning.<br />
Beträffande de politiska målen bakom införandet <strong>av</strong> den nya lagen om<br />
elektronisk kommunikation hänvisades till EG:s ramdirektiv. 369<br />
”I ramdirektivet anges de mål och syften som bär upp det nya rättsliga regelverket och som<br />
skall genomföras i svensk lag.”<br />
I direktivets artikel 1 anges att den övergripande målsättningen är att åstadkomma<br />
ett harmoniserat regelverk för elektroniska kommunikationsnät och<br />
elektroniska kommunikationstjänster samt tillhörande faciliteter och tillhörande<br />
tjänster. I artikel 8 hänvisas till EG-regelverkets mål och principer,<br />
dvs. att främja dels konkurrens, dels den inre europeiska marknaden, dels<br />
slutanvändarnas intressen.<br />
Liberaliseringstankens kärna var enligt regeringen att konkurrens skulle<br />
användas som ett medel för att skapa effektiva telekommunikationer.<br />
Införandet <strong>av</strong> telelagen syftade dock också till att ge staten förutsättningar<br />
att på en öppen telemarknad styra och kontrollera verksamheten på telekommunikationsområdet<br />
så att de telepolitiska målen kunde uppfyllas. 370<br />
Telelagen tillförsäkrade således staten instrument – i form <strong>av</strong> regler för<br />
tillståndsprövning och fastställande <strong>av</strong> tillståndsvillkor – för att kunna se till<br />
369 Direktiv 2002/21/EG.<br />
370 Prop. 1992/93:200, s. 1 och 72.<br />
142