Om semester - en vägledning för statliga ... - Arbetsgivarverket
Om semester - en vägledning för statliga ... - Arbetsgivarverket
Om semester - en vägledning för statliga ... - Arbetsgivarverket
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Om</strong> <strong>semester</strong> 2009:7<br />
<strong>Om</strong> <strong>semester</strong><br />
+<br />
– <strong>en</strong> <strong>vägledning</strong> <strong>för</strong> <strong>statliga</strong> arbetsgivare
Utgiv<strong>en</strong> av <strong>Arbetsgivarverket</strong> 2009<br />
Produktion & grafisk form: <strong>Arbetsgivarverket</strong> informations<strong>en</strong>het<strong>en</strong><br />
Tryck: Tabergs Media Group STHLM
<strong>Om</strong> <strong>semester</strong><br />
En <strong>vägledning</strong> <strong>för</strong> <strong>statliga</strong> arbetsgivare
Sammanställning av berörda<br />
lagar, <strong>för</strong>fattningar och<br />
kollektivavtal<br />
Affärsverksavtalet (AVA)<br />
Allmänna löne- och <strong>för</strong>månsavtalet (ALFA)<br />
Avtal om delp<strong>en</strong>sion, Cirkulär 2003:A 4 (Delp<strong>en</strong>sionsavtal)<br />
Föräldraledighetslag (1995:584) (FleL)<br />
Lag (1962:381) om allmän <strong>för</strong>säkring (AFL)<br />
Lag (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet <strong>för</strong> utbildning<br />
Lag (1989:225) om ersättning till smittbärare<br />
Lag (1988:1465) om ersättning och ledighet <strong>för</strong> närstå<strong>en</strong>devård<br />
Lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL)<br />
Lag (1986:163) om rätt till ledighet <strong>för</strong> sv<strong>en</strong>skundervisning<br />
<strong>för</strong> invandrare<br />
Lag (1994:1809) om total<strong>för</strong>svarsplikt<br />
P<strong>en</strong>sionsavtalet (PA-03)<br />
Semesterlag (1977:480) (Semesterlag<strong>en</strong>)
Innehålls<strong>för</strong>teckning<br />
Sammanställning av berörda lagar, <strong>för</strong>fattningar och kollektivavtal 2<br />
Inledning 5<br />
Kort historik 5<br />
Lag och avtal 6<br />
Semester<strong>för</strong>månerna 7<br />
1. Komm<strong>en</strong>tarer till <strong>semester</strong>bestämmelserna i ALFA och AVA<br />
1.1 Rätt till <strong>semester</strong> 9<br />
1.2 Intjänandeår och <strong>semester</strong>år 9<br />
1.3 Semesterns längd 10<br />
1.3.1 Års<strong>semester</strong> 10<br />
1.3.2.P<strong>en</strong>gar istället <strong>för</strong> <strong>semester</strong>? 10<br />
1.3.3 Ej full års<strong>semester</strong> i vissa fall 11<br />
1.3.4 Obetald <strong>semester</strong> 12<br />
1.3.5 Semester under <strong>en</strong> del av <strong>en</strong> arbetsdag 13<br />
1.3.6 Semesterrätt vid viss frånvaro 13<br />
1.4 Avräkning från lön<strong>en</strong> 17<br />
1.5 Sparad <strong>semester</strong> 18<br />
1.6 Beräkning och <strong>för</strong>läggning av <strong>semester</strong>ledighet 19<br />
1.6.1 Arbetstagare med så kallad kontorsarbetstid 19<br />
1.6.2 Arbetstagare med annan arbetstids<strong>för</strong>läggning 22<br />
1.6.3 Semesterns <strong>för</strong>läggning 23<br />
1.7 Semesterlön 26<br />
1.7.1 Semestertillägg 26<br />
1.7.2 Semesterlönegaranti 28<br />
1.8 Oguld<strong>en</strong> <strong>semester</strong>lön 29<br />
1.9 Semesterersättning 29<br />
1.10 Lokalt avtal 31<br />
1.11 Enskild över<strong>en</strong>skommelse 31<br />
2. Semester i samband med sjukdom, <strong>för</strong>äldraledighet eller delp<strong>en</strong>sion 33<br />
2.1 Semester vid sjukdom 34<br />
2.1.1 Semesterrätt vid partiell sjukfrånvaro 35<br />
2.1.2 Semesterns beräkning och <strong>för</strong>läggning vid partiell<br />
sjukfrånvaro 36<br />
2.1.3 Utbyte av ledighetsorsak 37<br />
2.2 Semester och <strong>för</strong>äldraledighet 38<br />
2.2.1 Partiell ledighet <strong>för</strong> vård av barn 38<br />
2.2.2 Partiell <strong>för</strong>äldraledighet kombinerad med annan ledighet 39<br />
2.2.3 Utbyte av ledighetsorsak 40<br />
2.3 Semester och delp<strong>en</strong>sion 40<br />
3
Inledning<br />
D<strong>en</strong> här skrift<strong>en</strong> är tänkt att vara ett hjälpmedel och <strong>en</strong> <strong>vägledning</strong><br />
i hantering av <strong>semester</strong>frågor <strong>för</strong> de <strong>statliga</strong> arbetsgivare<br />
som tillämpar det allmänna löne- och <strong>för</strong>månsavtalet (ALFA)<br />
eller affärsverksavtalet (AVA). Skrift<strong>en</strong> komm<strong>en</strong>terar kortfattat<br />
regelsystemet och hur det ska tillämpas. I <strong>Arbetsgivarverket</strong>s råd<br />
<strong>för</strong> tillämpning<strong>en</strong> av ALFA finns dessutom vissa råd angå<strong>en</strong>de<br />
<strong>semester</strong>bestämmelserna.<br />
Kort historik<br />
Ordet ”<strong>semester</strong>” kommer ursprunglig<strong>en</strong> från latinets ”semestris”<br />
och används bland annat i tyskan och franskan som beteckning<br />
<strong>för</strong> <strong>en</strong> period på sex månader eller <strong>en</strong> termin. I det sv<strong>en</strong>ska språket<br />
används ordet i betydels<strong>en</strong> ”ledighet från arbete <strong>för</strong> rekreation”.<br />
Semester innebar från början rätt <strong>för</strong> <strong>en</strong> arbetstagare att få <strong>en</strong><br />
betald ledighet. Numera har d<strong>en</strong>na betydelse <strong>för</strong>ändrats g<strong>en</strong>om att<br />
<strong>en</strong> arbetstagare äv<strong>en</strong> har rätt till obetald <strong>semester</strong> i d<strong>en</strong> mån betald<br />
ledighet inte har tjänats in.<br />
Syftet med lagstadgad <strong>semester</strong>rätt har växlat. Ursprunglig<strong>en</strong> var<br />
syftet att skydda arbetstagarna från <strong>för</strong>slitning och olycksfall i<br />
arbetet, det så kallade skyddsmotivet. När <strong>semester</strong>n s<strong>en</strong>are <strong>för</strong>längdes<br />
betonades rekreationsmotivet. Rekreationsmotivet gäller<br />
fortfarande och innebär att arbetstagar<strong>en</strong> ska ges tid och möjlighet<br />
till vila och avkoppling från det normala arbetet.<br />
Rätt<strong>en</strong> till <strong>semester</strong>, det vill säga rätt till årlig ledighet <strong>för</strong> rekreation<br />
på arbetsgivar<strong>en</strong>s bekostnad, lagfästes i Sverige 1938 med två<br />
veckors betald ledighet. I 1978 års lag, som fortfarande gäller, in<strong>för</strong>des<br />
fem veckors <strong>semester</strong> (eller 25 <strong>semester</strong>dagar).<br />
Ökning<strong>en</strong> av antalet <strong>semester</strong>dagar kan ses som <strong>en</strong> allmän arbetstids<strong>för</strong>kortning.<br />
Arbetstids<strong>för</strong>kortningar i Sverige har inte <strong>en</strong>bart<br />
skett g<strong>en</strong>om allmänna <strong>för</strong>kortningar av arbetstid<strong>en</strong> utan också<br />
g<strong>en</strong>om <strong>för</strong>längning av d<strong>en</strong> lagstadgade <strong>semester</strong>n. I tabell<strong>en</strong><br />
nedan kan du följa utveckling<strong>en</strong> av antalet <strong>semester</strong>dagar sedan<br />
48-timmarsveckan in<strong>för</strong>des 1918.<br />
I N L E D N I N G<br />
5
6<br />
I N L E D N I N G<br />
År Lagändringar<br />
Arbetstid Semester<br />
1918 48-timmarsvecka<br />
1931 4 dagars <strong>semester</strong><br />
1938 2 veckors <strong>semester</strong><br />
1946 3 veckors <strong>semester</strong> <strong>för</strong> ungdom under 18 år<br />
1951 3 veckors <strong>semester</strong> <strong>för</strong> alla<br />
1957 45-timmarsvecka<br />
1963 4 veckors <strong>semester</strong><br />
1966 42 ½-timmarsvecka<br />
1970 40-timmarsvecka<br />
1978 5 veckors <strong>semester</strong> eller 25 <strong>semester</strong>dagar<br />
1990 27 <strong>semester</strong>dagar<br />
1993 25 <strong>semester</strong>dagar<br />
Lag och avtal<br />
Enligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> (SemL) har varje arbetstagare rätt till minst 25<br />
<strong>semester</strong>dagar per år. Semesterlag<strong>en</strong> är tvingande till arbetstagar<strong>en</strong>s <strong>för</strong>del,<br />
det vill säga d<strong>en</strong> innehåller minimiregler <strong>för</strong> <strong>semester</strong>n och avtal<br />
som inskränker eller upphäver arbetstagares rättigheter <strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> är<br />
ogiltiga. G<strong>en</strong>om c<strong>en</strong>tralt kollektivavtal kan däremot <strong>en</strong> arbetstagare få<br />
längre <strong>semester</strong> eller andra <strong>semester</strong>villkor som är <strong>för</strong>månligare än<br />
lag<strong>en</strong>s regler.<br />
Semesterlag<strong>en</strong> kan ur avtalssynpunkt delas in i tre kategorier av<br />
bestämmelser:<br />
1. Tvingande eller indispositiva<br />
Bestämmelserna kan inte ändras till arbetstagar<strong>en</strong>s nackdel (se till<br />
exempel 17 § SemL om <strong>semester</strong>lönegrundande frånvaro).<br />
2. Semidispositiva<br />
Bestämmelserna kan ändras g<strong>en</strong>om kollektivavtal med <strong>en</strong> c<strong>en</strong>tral<br />
arbetstagarorganisation (se till exempel 16 § SemL om beräkning av<br />
<strong>semester</strong>lön).<br />
3. Helt dispositiva<br />
Sådana bestämmelser kan ersättas g<strong>en</strong>om kollektivavtal med <strong>en</strong> lokal<br />
arbetstagarorganisation eller g<strong>en</strong>om över<strong>en</strong>skommelse med <strong>en</strong> <strong>en</strong>skild<br />
arbetstagare (till exempel 12 § SemL om fyra veckors sommar<strong>semester</strong>).<br />
Avtal<strong>en</strong> får dock inte strida mot god sed eller vara otillbörliga mot<br />
arbetstagar<strong>en</strong>.
Semesterlag<strong>en</strong>s bestämmelser utgör grund<strong>en</strong> <strong>för</strong> de c<strong>en</strong>trala avtal<strong>en</strong>s<br />
<strong>semester</strong>bestämmelser (5 kap. ALFA, 11 § AVA) och lagtext<strong>en</strong><br />
återges inte. Avtal<strong>en</strong> reglerar i huvudsak de semidispositiva<br />
reglerna i <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> och innebär till exempel att andra regler<br />
<strong>för</strong> beräkning av <strong>semester</strong>lön än lag<strong>en</strong>s har in<strong>för</strong>ts (16 § SemL).<br />
Avtal<strong>en</strong> innehåller äv<strong>en</strong> vissa kompletteringar till <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong>s<br />
tvingande bestämmelser. Det gäller bland annat <strong>semester</strong>lönegrundande<br />
frånvaro där avtal<strong>en</strong> kompletterar lag<strong>en</strong> (17 § SemL).<br />
Skillnader finns dock mellan ALFA:s och AVA:s regleringar av<br />
<strong>semester</strong>bestämmelser. Skillnaderna i avtal<strong>en</strong> är resultat av olika<br />
<strong>för</strong>handlingsuppgörelser där hänsyn har tagits till de sammantagna<br />
anställnings<strong>för</strong>månerna i respektive avtal.<br />
ALFA och AVA möjliggör dessutom andra <strong>semester</strong>villkor g<strong>en</strong>om<br />
lokalt kollektivavtal eller <strong>en</strong>skild över<strong>en</strong>skommelse (5 kap. 16-17<br />
§§ ALFA, 1-1 a §§ och 11 § 2 mom. AVA).<br />
Semester<strong>för</strong>månerna<br />
En viktig utgångspunkt <strong>för</strong> reglerna om <strong>semester</strong> är följande<br />
indelning av <strong>semester</strong><strong>för</strong>månerna:<br />
– Ledighet<strong>en</strong>, själva <strong>semester</strong>n<br />
– Semesterlön<strong>en</strong>, d<strong>en</strong> lön man har under <strong>semester</strong>ledighet<strong>en</strong><br />
– Semesterersättning, d<strong>en</strong> ersättning man får om man inte har fått<br />
ut sin intjänade <strong>semester</strong>ledighet då man slutar sin anställning.<br />
I N L E D N I N G 7
1<br />
Komm<strong>en</strong>tarer till<br />
<strong>semester</strong>bestämmelserna<br />
i ALFA och AVA<br />
Komm<strong>en</strong>tarerna följer ordning<strong>en</strong> i ALFA.<br />
1.1 Rätt till <strong>semester</strong><br />
5 kap. 1 § ALFA, 11 § 1 mom. AVA<br />
(jäm<strong>för</strong> 1-2 §§ SemL)<br />
Semesterlag<strong>en</strong> ligger till grund <strong>för</strong> bestämmelserna om <strong>semester</strong> i<br />
ALFA och AVA. Avvikelser från de dispositiva bestämmelserna i<br />
<strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> kan ske g<strong>en</strong>om kollektivavtal mellan c<strong>en</strong>trala parter.<br />
ALFA:s och AVA:s <strong>semester</strong>bestämmelser innehåller flera sådana<br />
avvikelser.<br />
1.2 Intjänandeår och <strong>semester</strong>år<br />
5 kap. 2 § ALFA, 11 § 1 mom. AVA<br />
(jäm<strong>för</strong> 3 § SemL)<br />
Enligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> omfattar ett <strong>semester</strong>år tid<strong>en</strong> från och<br />
med d<strong>en</strong> 1 april ett år till och med d<strong>en</strong> 31 mars påföljande år<br />
(3 § SemL). Samma tid året <strong>för</strong>e ett <strong>semester</strong>år kallas intjänandeår.<br />
Enligt ALFA och AVA gäller att intjänandeår och <strong>semester</strong>år<br />
sammanfaller och är detsamma som kal<strong>en</strong>derår. Statligt anställda<br />
kan där<strong>för</strong> få ut betald <strong>semester</strong> redan innan d<strong>en</strong> helt har tjänats<br />
in, så kallad <strong>för</strong>skotts<strong>semester</strong>. När arbetsgivar<strong>en</strong> beviljar betald<br />
<strong>semester</strong> ska <strong>för</strong>utsättas att arbetstagar<strong>en</strong> arbetar till kal<strong>en</strong>derårets<br />
slut. <strong>Om</strong> arbetsgivar<strong>en</strong> vet (eller tror sig veta) att arbetstagar<strong>en</strong><br />
inte kommer att arbeta året ut, bör arbetstagar<strong>en</strong> beviljas<br />
betald <strong>semester</strong> bara <strong>för</strong> de dagar han eller hon beräknas få rätt<br />
till. <strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare haft längre betald <strong>semester</strong> än vad han<br />
eller hon har rätt till, ska avdrag göras på lön<strong>en</strong> (se 5 kap. 8 §<br />
ALFA, 11 § 7 mom. AVA).<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 9
10<br />
1.3 Semesterns längd<br />
1.3.1 Års<strong>semester</strong><br />
5 kap. 3 § ALFA, 11 § 2 mom. AVA<br />
(jäm<strong>för</strong> 4 § SemL)<br />
Vilk<strong>en</strong> års<strong>semester</strong> som ska tillämpas <strong>för</strong> <strong>en</strong> arbetstagare varierar<br />
bero<strong>en</strong>de på arbetstagar<strong>en</strong>s ålder. I tabell<strong>en</strong> nedan kan du se hur<br />
många <strong>semester</strong>dagar arbetstagar<strong>en</strong> har <strong>en</strong>ligt ALFA respektive<br />
AVA.<br />
Antal <strong>semester</strong>dagar per år<br />
Ålder ALFA AVA - arbetstagare som<br />
varit anställd minst tre<br />
månader (annan arbetstagare)<br />
till och med 29 år 28 dagar 28 dagar (25 dagar)<br />
från och med 30 år 31 dagar 31 dagar (25 dagar)<br />
från och med 40 år 35 dagar 34 dagar (25 dagar)<br />
Skillnaderna mellan ALFA och AVA när det gäller <strong>semester</strong>rätt<strong>en</strong><br />
är resultat av olika <strong>för</strong>handlingsuppgörelser där hänsyn tagits till<br />
de sammantagna anställnings<strong>för</strong>månerna i respektive avtal.<br />
1.3.2 P<strong>en</strong>gar i stället <strong>för</strong> <strong>semester</strong>?<br />
Huvudsyftet med <strong>semester</strong> är att arbetstagar<strong>en</strong> ska få ledighet <strong>för</strong><br />
vila och rekreation. Från d<strong>en</strong>na huvudprincip gör <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong><br />
undantag <strong>för</strong> kortvariga anställningar om högst tre månader där<br />
arbetstagar<strong>en</strong> har rätt till <strong>semester</strong>ersättning i stället <strong>för</strong> <strong>semester</strong><br />
(se 5 § SemL).<br />
Huvudregeln att <strong>semester</strong> ska tas ut som ledighet med<strong>för</strong> att <strong>en</strong><br />
arbetstagare aldrig själv kan välja att arbeta istället <strong>för</strong> att vara<br />
<strong>semester</strong>ledig. Arbetsgivar<strong>en</strong> är skyldig att se till att <strong>semester</strong><br />
läggs ut som ledighet.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
En arbetstagare kan inte heller välja att få <strong>semester</strong>n utbetald i<br />
p<strong>en</strong>gar istället <strong>för</strong> ledighet. Endast i undantagsfall har arbetstagar<strong>en</strong><br />
rätt att få sin <strong>semester</strong> utbetald i p<strong>en</strong>gar, se avsnitt<strong>en</strong> 1.9 Semesterersättning<br />
eller 1.8 Oguld<strong>en</strong> <strong>semester</strong>lön.<br />
1.3.3 Ej full års<strong>semester</strong> i vissa fall<br />
5 kap. 4 § ALFA<br />
(jäm<strong>för</strong> 7 § SemL)<br />
För att få full betald års<strong>semester</strong> ska arbetstagar<strong>en</strong> i princip ha<br />
varit anställd och i tjänst hela året. <strong>Om</strong> <strong>en</strong> anställning avser <strong>en</strong><br />
del av kal<strong>en</strong>deråret ska antalet intjänade <strong>semester</strong>dagar beräknas<br />
g<strong>en</strong>om att antalet anställningsdagar under året divideras med 365<br />
(vid skottår 366) och multipliceras med års<strong>semester</strong>n.<br />
Som anställningsdagar räknas:<br />
– dagar då arbetstagar<strong>en</strong> ut<strong>för</strong>t arbete <strong>för</strong> arbetsgivar<strong>en</strong><br />
– arbetsfria dagar med lön, till exempel arbetsfria lördagar,<br />
söndagar och helgdagar, dag då arbetstagar<strong>en</strong> beviljats<br />
ledighet utan löneavdrag, dag då arbetstagar<strong>en</strong> varit<br />
komp<strong>en</strong>sationsledig<br />
– betalda och obetalda <strong>semester</strong>dagar samt mellanliggande<br />
lördagar, söndagar och helgdagar samt<br />
– kal<strong>en</strong>derdagar med <strong>semester</strong>lönegrundande frånvaro<br />
(se 17 § SemL, 5 kap. 7 § ALFA, 11 § 4 mom. AVA).<br />
Som anställningsdagar räknas inte, i detta fall, dagar då arbetstagar<strong>en</strong><br />
varit helt frånvarande utan lön av andra orsaker än ovan<br />
angivna, till exempel på grund av vissa <strong>en</strong>skilda angeläg<strong>en</strong>heter.<br />
Som <strong>semester</strong>ledighet räknas varje period som inleds och avslutas<br />
med <strong>semester</strong>dag.<br />
Vid beräkning<strong>en</strong> av antalet betalda <strong>semester</strong>dagar ska ett brutet<br />
tal alltid avrundas till närmast högre hela dagantal (se 7 § SemL).<br />
Enligt praxis ska tre decimaler användas.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 11
12<br />
Exempel:<br />
En arbetstagare heltidsanställdes tillvidare vid myndighet<strong>en</strong> X<br />
d<strong>en</strong> 1 april 2009. Arbetstagar<strong>en</strong> är ledig utan lön <strong>för</strong> vissa <strong>en</strong>skilda<br />
angeläg<strong>en</strong>heter från och med d<strong>en</strong> 10 maj till och med 23 maj. Antalet<br />
betalda <strong>semester</strong>dagar arbetstagar<strong>en</strong> får under 2009 om anställning<strong>en</strong><br />
varar till årets slut beräknas då så här:<br />
Anställningskal<strong>en</strong>derdagar under 2009 275 dagar<br />
Avgår 14 kal<strong>en</strong>derdagar under maj 14 dagar<br />
Semesterlönegrundande<br />
anställningsdagar 261 dagar<br />
Års<strong>semester</strong> <strong>en</strong>ligt avtal 28 dagar<br />
Semesterdagar 2009<br />
261 x 28 = 20,021 = 21 betalda <strong>semester</strong>dagar<br />
365<br />
1.3.4 Obetald <strong>semester</strong><br />
5 kap. 5 § ALFA, 11 § 8 mom. AVA<br />
(jäm<strong>för</strong> 4-5 §§, 8 § SemL)<br />
Varje arbetstagare ska vara garanterad lika lång <strong>semester</strong>ledighet<br />
som <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> ger. Det innebär att d<strong>en</strong> sammanlagda <strong>semester</strong>n<br />
<strong>för</strong> året ska uppgå till minst fem veckor (25 dagar) eller till<br />
<strong>en</strong> vecka (5 dagar) om arbetstagar<strong>en</strong> har börjat sin anställning<br />
d<strong>en</strong> 1 september eller s<strong>en</strong>are. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> inte har tjänat in<br />
så många betalda <strong>semester</strong>dagar som han eller hon har rätt till<br />
<strong>en</strong>ligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong>, har arbetstagar<strong>en</strong> rätt att få mellanskillnad<strong>en</strong><br />
upp till 25 dagar som obetald <strong>semester</strong>.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> ska informera arbetstagar<strong>en</strong> om rätt<strong>en</strong> till obetald<br />
<strong>semester</strong>. Arbetsgivar<strong>en</strong> bör därefter ta reda på om arbetstagar<strong>en</strong><br />
önskar få ut obetald <strong>semester</strong> eller inte.<br />
Semesterlag<strong>en</strong> gör i två avse<strong>en</strong>d<strong>en</strong> skillnad mellan betald och<br />
obetald <strong>semester</strong>. Arbetstagar<strong>en</strong> kan avstå från obetald <strong>semester</strong><br />
och det är <strong>en</strong>dast betald <strong>semester</strong> som kan sparas.<br />
Enligt ALFA och AVA ska avdrag <strong>för</strong> varje obetald <strong>semester</strong>dag<br />
som tas ut göras med 4,6 proc<strong>en</strong>t av d<strong>en</strong> <strong>för</strong> arbetstagar<strong>en</strong> aktuella<br />
fasta lön<strong>en</strong> per månad. Med fast lön avses individuell lön<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
samt fasta lönetillägg. Med fasta lönetillägg avses sådana lönetilllägg<br />
som anges med ett visst månadsbelopp. Med aktuell lön<br />
avses till exempel deltidslön<strong>en</strong> eller d<strong>en</strong> reducerade heltidslön<strong>en</strong><br />
om arbetstagar<strong>en</strong> är partiellt ledig.<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> i exemplet ovan har rätt till fyra dagars<br />
(25 – 21 = 4) så kallad obetald <strong>semester</strong>. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> vill<br />
vara ledig dessa fyra dagar ska han eller hon meddela detta till<br />
arbetsgivar<strong>en</strong>. Arbetstagar<strong>en</strong> kan med stöd av <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong><br />
avstå från d<strong>en</strong>na obetalda <strong>semester</strong>ledighet m<strong>en</strong> ska då på<br />
arbetsgivar<strong>en</strong>s begäran lämna besked om detta (4 §, 8 § SemL).<br />
Beskedet blir bindande <strong>för</strong> arbetstagar<strong>en</strong>.<br />
1.3.5 Semester under <strong>en</strong> del av <strong>en</strong> arbetsdag<br />
5 kap. 6 §, 17 § ALFA<br />
(jäm<strong>för</strong> 9 § SemL)<br />
Semester räknas i hela dagar. Som hela <strong>semester</strong>dagar räknas<br />
äv<strong>en</strong> sådana dagar då <strong>en</strong> deltidsarbetande arbetstagare har <strong>semester</strong>.<br />
En <strong>semester</strong>dag börjar kl. 00.00 och slutar kl. 24.00. En arbetstagare<br />
har inte, <strong>en</strong>ligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong>, rätt att få <strong>semester</strong> <strong>för</strong> <strong>en</strong><br />
del av dag<strong>en</strong>. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> önskar <strong>semester</strong> <strong>en</strong>dast <strong>en</strong> del av<br />
<strong>en</strong> arbetsdag räknas d<strong>en</strong> dag<strong>en</strong> som <strong>en</strong> hel <strong>semester</strong>dag. Enligt<br />
5 kap. 17 § ALFA framgår att <strong>en</strong>skild över<strong>en</strong>skommelse mellan<br />
arbetsgivare och arbetstagare kan träffas om avvikelser från bestämmelserna<br />
om <strong>semester</strong> under del av dag. Observera att detta<br />
bara gäller <strong>semester</strong>dagar utöver de lagstadgade 25 dagarna.<br />
Se också avsnitt<strong>en</strong> 1.6.1 Arbetstagare med så kallad kontorsarbetstid<br />
och 1.6.2 Arbetstagare med annan arbetstids<strong>för</strong>läggning.<br />
1.3.6 Semesterrätt vid viss frånvaro<br />
5 kap. 7 § ALFA, 11 § 4 mom. AVA<br />
(jäm<strong>för</strong> 17 § SemL)<br />
Semester tjänas i regel inte in <strong>för</strong> sådan tid då arbetsgivar<strong>en</strong> inte<br />
betalar lön eller annan ersättning vid ledighet eller annan frånvaro.<br />
Vissa orsaker till frånvaro, så kallad <strong>semester</strong>lönegrundande<br />
frånvaro, jämställs dock <strong>en</strong>ligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> med arbetad tid och<br />
ska tas med vid beräkning<strong>en</strong> av antalet betalda <strong>semester</strong>dagar.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 13
14<br />
Utöver bestämmelserna om <strong>semester</strong>lönegrundande frånvaro i<br />
<strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> finns kompletterande bestämmelser i ALFA och<br />
AVA. Det är där<strong>för</strong> nödvändigt att man beaktar och tillämpar<br />
både <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong>s bestämmelser i 17 § och ALFA:s bestämmelser<br />
i 5 kap. 7 § eller AVA:s bestämmelser i 11 § 4 mom.<br />
Frånvaroanledningar med <strong>semester</strong>rätt <strong>en</strong>ligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong><br />
11 ) Frånvaro på grund av sjukdom ger rätt till betald <strong>semester</strong> <strong>för</strong><br />
högst 180 sjukdagar (kal<strong>en</strong>derdagar) per intjänande kal<strong>en</strong>derår.<br />
Rätt<strong>en</strong> till betald <strong>semester</strong> <strong>för</strong> sådana dagar upphör när arbetstagar<strong>en</strong><br />
varit helt frånvarande på grund av sjukdom under två<br />
hela intjänandeår, oavbrutet eller utan längre avbrott än fjorton<br />
dagar i följd.<br />
Exempel:<br />
En arbetstagare insjuknar d<strong>en</strong> 1 mars 2007 och <strong>för</strong>blir därefter<br />
långtidssjuk. Han tjänade in 21 <strong>semester</strong>dagar år 2007, 16<br />
<strong>semester</strong>dagar år 2008 liksom år 2009. Från och med år 2010<br />
<strong>för</strong>lorar arbetstagar<strong>en</strong> rätt<strong>en</strong> att tillgodoräkna sjukdagar som<br />
<strong>semester</strong>grund om han är fortsatt sjukskriv<strong>en</strong>.<br />
Uträkning <strong>för</strong> 2007<br />
Anställningsdagar under 2007 = 365 dagar<br />
Arbetade dagar 1 jan - 28 feb = 59 dagar<br />
Sjukdagar med rätt till <strong>semester</strong> = 180 dagar<br />
Arbetstagar<strong>en</strong>s års<strong>semester</strong> = 31 dagar<br />
(59 + 180) x 31 = 20,299 = 21 <strong>semester</strong>dagar<br />
365<br />
Uträkning <strong>för</strong> 2008<br />
180 x 31 = 15,246 = 16 <strong>semester</strong>dagar<br />
366<br />
Uträkning <strong>för</strong> 2009<br />
180 x 31 = 15,288 = 16 <strong>semester</strong>dagar<br />
365<br />
1 Detta exempel gäller ALFA. För AVA som har komplettering till <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> vid<br />
ledighet på grund av sjukdom, se punkt 12).<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> återgår i arbetet längre tid än 14 dagar bryts<br />
beräkning<strong>en</strong> av de två hela intjänandeår<strong>en</strong> och <strong>en</strong> ny kvalifikationsperiod<br />
börjar gälla. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> s<strong>en</strong>are samma år<br />
återinsjuknar räknas således detta år som insjuknandeår och<br />
under året får sammanlagt 180 sjukdagar tillgodoräknas. För de<br />
två påföljande år<strong>en</strong> får 180 sjukdagar tillgodoräknas respektive år.<br />
Dagar med partiell frånvaro på grund av sjukdom räknas som<br />
anställningsdagar och begränsar inte rätt<strong>en</strong> till betald <strong>semester</strong>.<br />
Det gäller också vid konc<strong>en</strong>trerad <strong>för</strong>läggning av d<strong>en</strong> partiella<br />
sjukfrånvaron.<br />
2) Sjukledighet som beror på arbetsskada ger till skillnad från<br />
”vanlig” sjukdom rätt till betald <strong>semester</strong> <strong>för</strong> alla årets dagar,<br />
m<strong>en</strong> med samma tvåårsbegränsning som <strong>för</strong> sjukdom.<br />
3) Vid <strong>för</strong>äldraledighet <strong>en</strong>ligt <strong>för</strong>äldraledighetslag<strong>en</strong> (FleL)<br />
gäller att:<br />
a) ledighet med havandeskapsp<strong>en</strong>ning <strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong><br />
om allmän <strong>för</strong>säkring (AFL) ger rätt till betald<br />
<strong>semester</strong><br />
b) ledighet med <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning med anledning av<br />
barns födelse eller adoption ger rätt till betald<br />
<strong>semester</strong> <strong>för</strong> 120 kal<strong>en</strong>derdagar (180 kal<strong>en</strong>derdagar<br />
<strong>för</strong> <strong>en</strong>samstå<strong>en</strong>de <strong>för</strong>älder) samt<br />
c) ledighet med tillfällig <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning ger rätt till<br />
betald <strong>semester</strong>.<br />
4) Ledighet <strong>för</strong> smittbärare som är berättigad till ersättning<br />
<strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> om ersättning till smittbärare ger rätt till betald<br />
<strong>semester</strong> <strong>för</strong> högst 180 kal<strong>en</strong>derdagar per intjänandeår.<br />
5) Ledighet <strong>för</strong> sådan utbildning som berättigar till ersättning <strong>för</strong><br />
teck<strong>en</strong>språksutbildning <strong>för</strong> vissa <strong>för</strong>äldrar (TUFF) eller ledighet<br />
<strong>för</strong> viss facklig utbildning ger rätt till betald <strong>semester</strong> <strong>för</strong><br />
högst 180 kal<strong>en</strong>derdagar per intjänandeår.<br />
6) Ledighet <strong>för</strong> grundutbildning eller repetitionsutbildning<br />
<strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> om total<strong>för</strong>svarsplikt ger rätt till betald <strong>semester</strong><br />
<strong>för</strong> högst 60 kal<strong>en</strong>derdagar per intjänandeår.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 15
16<br />
7) Ledighet <strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> om rätt till ledighet <strong>för</strong> sv<strong>en</strong>skundervisning<br />
<strong>för</strong> invandrare ger rätt till betald <strong>semester</strong>.<br />
8) Ledighet <strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> om ersättning och ledighet <strong>för</strong> närstå<strong>en</strong>devård<br />
ger rätt till betald <strong>semester</strong> <strong>för</strong> upp till<br />
45 kal<strong>en</strong>derdagar per intjänandeår.<br />
Frånvaroanledningar med <strong>semester</strong>rätt <strong>en</strong>ligt ALFA<br />
(utöver <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong>)<br />
Arbetstagare som vid ledighet<strong>en</strong>s början har varit anställd minst<br />
tre månader har rätt till betald <strong>semester</strong> äv<strong>en</strong> vid frånvaro av följande<br />
anledningar:<br />
9) Ledighet då <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ningtillägg betalas ut eller då arbetstagar<strong>en</strong><br />
tar ut <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning på lägsta nivån.<br />
10) Ledighet <strong>för</strong> off<strong>en</strong>tligt uppdrag.<br />
11) Ledighet <strong>för</strong> c<strong>en</strong>tralt fackligt <strong>för</strong>tro<strong>en</strong>demannauppdrag. Med<br />
c<strong>en</strong>tralt fackligt <strong>för</strong>tro<strong>en</strong>demannauppdrag avses uppdrag (inte<br />
anställning) i c<strong>en</strong>tral arbetstagarorganisation (det vill säga<br />
Saco-S, SEKO eller OFR-S, P, O) eller <strong>för</strong>bund som tillhör<br />
sådan c<strong>en</strong>tral arbetstagarorganisation. Med <strong>för</strong>bund avses inte<br />
i något fall avdelning, sektion, klubb eller annan del av <strong>för</strong>bund.<br />
Frånvaroanledningar med <strong>semester</strong>rätt <strong>en</strong>ligt AVA (utöver<br />
<strong>semester</strong>lag<strong>en</strong>)<br />
Arbetstagare som vid ledighet<strong>en</strong>s början har varit anställd minst<br />
tre månader har rätt till betald <strong>semester</strong> äv<strong>en</strong> vid frånvaro av följande<br />
anledningar:<br />
12) Sjukfrånvaro på grund av sjukdom då rätt till sjuklön <strong>för</strong>eligger<br />
under insjuknandeåret samt följande kal<strong>en</strong>derår.<br />
13) Föräldraledighet med <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning.<br />
14) Off<strong>en</strong>tligt uppdrag när det inte är fråga om anställning eller<br />
uppdrag som riksdagsman eller som kommunal <strong>för</strong>tro<strong>en</strong>deman.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
1.4 Avräkning från lön<strong>en</strong><br />
5 kap. 8 § ALFA, 11 § 7 mom. AVA<br />
Enligt ALFA ska avdrag göras på lön<strong>en</strong> om <strong>en</strong> arbetstagare haft<br />
längre betald <strong>semester</strong> än han eller hon har rätt till. Avdraget görs<br />
med 4,6 proc<strong>en</strong>t på d<strong>en</strong> fasta lön<strong>en</strong> per månad <strong>för</strong> varje överskjutande<br />
<strong>semester</strong>dag. Vid avräkning<strong>en</strong> görs ing<strong>en</strong> reducering av d<strong>en</strong><br />
fasta lön<strong>en</strong> <strong>för</strong> arbetstagar<strong>en</strong> med hänsyn till sysselsättningsgrad.<br />
Det innebär att det är d<strong>en</strong> fasta lön<strong>en</strong> i heltids- eller deltidsanställning<strong>en</strong><br />
som avses. <strong>Om</strong> <strong>en</strong> heltidsanställd arbetstagare<br />
har varit partiellt ledig vid <strong>semester</strong>tillfället ska avdraget alltså<br />
göras på heltidslön<strong>en</strong>. Avdrag ska också göras <strong>för</strong> <strong>semester</strong>tillägg<br />
som har betalats ut <strong>för</strong> de överskjutande <strong>semester</strong>dagarna.<br />
<strong>Om</strong> fullt avdrag på lön<strong>en</strong> inte kan göras och lön<strong>en</strong> alltså inte<br />
täcker avdraget, ska du som arbetsgivare låta sak<strong>en</strong> bero och inte<br />
kräva in det felande beloppet på annat sätt. Avdrag ska heller<br />
inte göras om anställning<strong>en</strong> har upphört på grund av dödsfall.<br />
Enligt AVA görs avdrag på lön<strong>en</strong> om arbetstagar<strong>en</strong> fått större<br />
<strong>semester</strong>lön än vad som motsvaras av intjänad <strong>semester</strong>lön. Avdraget<br />
görs med avräkning mot d<strong>en</strong> fasta lön<strong>en</strong> samt <strong>semester</strong>tilllägget<br />
<strong>för</strong> rörlig lön/lönedel.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 17
18<br />
1.5 Sparad <strong>semester</strong><br />
5 kap. 9 § ALFA, 11 § 9 mom. AVA<br />
(jäm<strong>för</strong> 18-19 §§ SemL)<br />
En arbetstagare som har rätt till mer än 20 betalda <strong>semester</strong>dagar<br />
<strong>för</strong> ett år får spara överskjutande dagar. Till skillnad från <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong><br />
finns i ALFA och AVA ing<strong>en</strong> tidsgräns <strong>för</strong> när de sparade<br />
dagarna måste tas ut i ledighet. Avtal<strong>en</strong> säger bara att antalet sparade<br />
dagar aldrig får överstiga 40. Arbetsgivar<strong>en</strong> måste där<strong>för</strong><br />
bevaka att ing<strong>en</strong> anställd har fler än 40 sparade dagar. Arbetstagare<br />
som vill spara <strong>semester</strong>dagar ska underrätta arbetsgivar<strong>en</strong><br />
om detta i samband med att <strong>för</strong>läggning<strong>en</strong> av årets <strong>semester</strong>ledighet<br />
bestäms.<br />
Syftet med att in<strong>för</strong>a rätt att spara <strong>semester</strong>dagar var att ge<br />
arbetstagarna <strong>en</strong> möjlighet att ta ut långledighet. Där<strong>för</strong> kan<br />
sparade <strong>semester</strong>dagar inte tas i anspråk <strong>för</strong>rän årets <strong>semester</strong>dagar<br />
är <strong>för</strong>brukade. D<strong>en</strong> som vill ta ut sparade dagar måste<br />
<strong>för</strong>st ta ut d<strong>en</strong> återstå<strong>en</strong>de <strong>semester</strong>n <strong>för</strong> året (18 § SemL).<br />
De sparade <strong>semester</strong>dagarna ska <strong>för</strong>läggas till det år arbetstagar<strong>en</strong><br />
väljer. Arbetstagare som vill ta ut sparade <strong>semester</strong>dagar i anslutning<br />
till huvud<strong>semester</strong>n ska underrätta arbetsgivar<strong>en</strong> om detta i<br />
samband med <strong>semester</strong>planering<strong>en</strong> <strong>för</strong> året. En långledighet kan<br />
behöva planeras på ett annat sätt än <strong>en</strong>staka dagar. Ju längre tid i<br />
<strong>för</strong>väg arbetstagar<strong>en</strong> talar om sina önskemål desto större är möjlighet<strong>en</strong><br />
att ge ledigt när arbetstagar<strong>en</strong> önskar. Underrättelse behöver<br />
dock inte lämnas <strong>för</strong>rän arbetstagar<strong>en</strong> har fått veta hur<br />
många betalda <strong>semester</strong>dagar han eller hon har eller kommer att<br />
få rätt till. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> vill ta ut de sparade dagarna utan<br />
sammanhang med huvud<strong>semester</strong>n ska arbetstagar<strong>en</strong> meddela<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> detta s<strong>en</strong>ast två månader i <strong>för</strong>väg.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
1.6 Beräkning och <strong>för</strong>läggning av<br />
<strong>semester</strong>ledighet<br />
1.6.1 Arbetstagare med så kallad kontorsarbetstid<br />
5 kap. 10 §, 16 § ALFA<br />
11 § 10 mom. AVA visar beräkningsmodell<strong>en</strong> som används vid<br />
avsaknad av lokalt avtal<br />
Semester <strong>för</strong> arbetstagare med arbetstid<strong>en</strong> jämnt <strong>för</strong>delad varje<br />
måndag - fredag ska <strong>för</strong>läggas till arbetsdagar. Varje arbetsdag<br />
under <strong>semester</strong>period<strong>en</strong> räknas som <strong>en</strong> <strong>semester</strong>dag.<br />
Vissa deltidsarbetande arbetstagare har arbetstid<strong>en</strong> <strong>för</strong>lagd så<br />
att antalet arbetsdagar i <strong>en</strong> vecka eller i g<strong>en</strong>omsnitt <strong>för</strong> <strong>en</strong> vecka<br />
normalt understiger fem, det vill säga arbetstagare med konc<strong>en</strong>trerad<br />
deltid.<br />
Enligt ALFA är antalet intjänade <strong>semester</strong>dagar <strong>för</strong> d<strong>en</strong> som<br />
arbetar deltid lika många som <strong>för</strong> d<strong>en</strong> som arbetar heltid, oavsett<br />
om deltid<strong>en</strong> är konc<strong>en</strong>trerad till ett par dagar i veckan eller jämnt<br />
<strong>för</strong>delad över veckans alla arbetsdagar. Semesterdagarnas värde<br />
däremot motsvarar bara deltid<strong>en</strong>s omfattning, det vill säga<br />
<strong>semester</strong>lön<strong>en</strong> beräknas på deltidslön<strong>en</strong>. <strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare som<br />
har 35 <strong>semester</strong>dagar och <strong>en</strong> deltid som är konc<strong>en</strong>trerad till tre<br />
arbetsdagar per vecka bara skulle behöva ta ut tre <strong>semester</strong>dagar<br />
<strong>för</strong> att vara ledig <strong>en</strong> vecka skulle arbetstagar<strong>en</strong> kunna vara ledig<br />
i drygt 11 veckor. För att arbetstagare med konc<strong>en</strong>trerad deltid<br />
totalt sett inte ska få längre <strong>semester</strong>ledighet än arbetstagare som<br />
arbetar fem dagar i veckan, måste där<strong>för</strong> <strong>semester</strong>dagarna beräknas<br />
som om arbetstid<strong>en</strong> vore <strong>för</strong>lagd till fem dagar per vecka<br />
(se 4 kap. 18 § ALFA). Beräkning<strong>en</strong> utgår från normalarbetstid<strong>en</strong>.<br />
Normalarbetstid<strong>en</strong> är d<strong>en</strong> ordinarie arbetstid som arbetstagar<strong>en</strong><br />
skulle ha fullgjort om arbetstid<strong>en</strong> hade varit jämnt <strong>för</strong>delad på<br />
alla arbetsdagar. Vid uträkning av normalarbetstid<strong>en</strong> kan man<br />
använda d<strong>en</strong> här formeln:<br />
A x C = normalarbetstid<strong>en</strong><br />
B<br />
A = det <strong>för</strong> begränsningsperiod<strong>en</strong> tillämpliga ordinarie arbetstidsmåttet<br />
i deltidsarbetet, det vill säga det antal timmar arbets-<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 19
20<br />
tagar<strong>en</strong> skulle ha fullgjort under begränsningsperiod<strong>en</strong>. Med<br />
begränsningsperiod avses d<strong>en</strong> period över vilk<strong>en</strong> d<strong>en</strong> ordinarie<br />
g<strong>en</strong>omsnittliga veckoarbetstid<strong>en</strong> beräknas (vanligtvis <strong>en</strong> eller<br />
två veckor).<br />
B = antal dagar i begränsningsperiod<strong>en</strong> som är arbetsdagar <strong>för</strong><br />
arbetstagare med heltidstjänstgöring.<br />
C = antal arbetsdagar som infaller under frånvaroperiod<strong>en</strong>.<br />
<strong>Om</strong> frånvaron sträcker sig över mer än <strong>en</strong> begränsningsperiod,<br />
tillämpas formeln på varje begränsningsperiod <strong>för</strong> sig. Summan<br />
av beräkningarna är normalarbetstid<strong>en</strong>.<br />
Exempel:<br />
Arbetstagare som arbetar heltid vid myndighet<strong>en</strong> har sin arbetstid<br />
<strong>för</strong>lagd måndag - fredag, åtta timmar per dag. En arbetstagare<br />
(A) är partiellt ledig med 50 proc<strong>en</strong>t <strong>för</strong> vård av barn med ledighet<strong>en</strong><br />
jämt <strong>för</strong>delad över veckan. En annan arbetstagare (B) är<br />
partiellt ledig med 50 proc<strong>en</strong>t <strong>för</strong> vård av barn med ledighet<strong>en</strong><br />
konc<strong>en</strong>trerad till halv onsdag, hel torsdag och fredag. Båda<br />
arbetstagarna beviljas <strong>semester</strong> måndag - onsdag.<br />
Normalarbetstid<strong>en</strong> <strong>för</strong> frånvarodagarna beräknas <strong>en</strong>ligt<br />
formeln:<br />
20 x 3 = 12, det vill säga 12 timmar<br />
5<br />
Eftersom arbetstagar<strong>en</strong>s (B) frånvarotid vid <strong>semester</strong>n<br />
(20 timmar) är längre än normalarbetstid<strong>en</strong> under samma<br />
period (12 timmar) blir arbetstagar<strong>en</strong> skyldig att arbeta in d<strong>en</strong><br />
återstå<strong>en</strong>de tid<strong>en</strong> (8 timmar). Alternativt kan ytterligare två<br />
<strong>semester</strong>dagar läggas ut.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
Exemplet kan också <strong>för</strong>klaras med d<strong>en</strong> här bild<strong>en</strong>:<br />
Arbetstid mån tis ons tors fre Summa<br />
Arbetstid<br />
Arbetstagare A 4 4 4 4 4 20 tim<br />
Jämn deltid,<br />
50 proc<strong>en</strong>t<br />
Arbetstagare B<br />
Konc<strong>en</strong>trerad<br />
deltid, 50 proc<strong>en</strong>t 8 8 4 - - 20 tim<br />
Båda arbetstagarna söker <strong>semester</strong><br />
måndag – onsdag = tre <strong>semester</strong>dagar<br />
Ledighet mån tis ons tors fre Summa frånvarotid<br />
vid<br />
3 <strong>semester</strong>dagar<br />
Arbetstagare A<br />
Jämn deltid,<br />
50 proc<strong>en</strong>t 4 4 4 arbetar arbetar 12 tim<br />
Arbetstagare B 20 tim<br />
Konc<strong>en</strong>trerad (20-12=8 tim<br />
deltid, 50 8 8 4 ledig ledig att arbeta in<br />
proc<strong>en</strong>t eller ta 2 <strong>semester</strong>dagar<br />
Ett annat sätt att beräkna <strong>semester</strong>n vid konc<strong>en</strong>trerad tjänstgöring<br />
är att tillämpa kvot<strong>semester</strong> <strong>en</strong>ligt d<strong>en</strong> modell som finns<br />
som exempel i bilaga 7 till ALFA. För att tillämpa kvot<strong>semester</strong><br />
krävs ett lokalt kollektivavtal (se 4 kap. 26 § ALFA).<br />
5 x b = c varvid a = antalet ordinarie arbetsdagar<br />
a som arbetstagar<strong>en</strong> <strong>en</strong>ligt fastställt tjänst<br />
göringsschema g<strong>en</strong>omsnittligt ska fullgöra<br />
per vecka<br />
b = antalet ordinarie arbetsdagar som<br />
ingår i <strong>semester</strong>ledighet<strong>en</strong><br />
c = antalet <strong>semester</strong>dagar som ska<br />
beräknas ingå i <strong>semester</strong>ledighet<strong>en</strong><br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 21
22<br />
<strong>Om</strong>räkning sker vid utläggning av <strong>semester</strong>n, det vill säga antalet<br />
utlagda <strong>semester</strong>dagar höjs g<strong>en</strong>om multiplicering med nedanstå<strong>en</strong>de<br />
koeffici<strong>en</strong>ter:<br />
Antal arbetsdagar i <strong>Om</strong>räkningskoeffici<strong>en</strong>t<br />
g<strong>en</strong>omsnitt per vecka<br />
4,5 5<br />
4,5<br />
1,11<br />
4 5<br />
4<br />
1,25<br />
3,5 5<br />
3,5<br />
1,43<br />
3 5<br />
3<br />
1,67<br />
2,5 5<br />
2,5<br />
2,0<br />
2 5<br />
2<br />
2,5<br />
1,5 5<br />
1,5<br />
3,33<br />
1 5<br />
1<br />
5,0<br />
0,5 5<br />
0,5<br />
10<br />
Exempel:<br />
En arbetstagare arbetar halvtid med arbetstid<strong>en</strong> <strong>för</strong>lagd konc<strong>en</strong>trerad<br />
till varannan vecka. Antal arbetsdagar i g<strong>en</strong>omsnitt per<br />
vecka är 2,5. När arbetstagar<strong>en</strong> tar ut <strong>semester</strong> ska antalet ut lagda<br />
dagar multipliceras med koeffici<strong>en</strong>t<strong>en</strong> 2. En veckas <strong>semester</strong> på<br />
fem arbetsdagar tar då 10 <strong>semester</strong>dagar i anspråk. Observera att<br />
<strong>semester</strong>tillägg motsvarande 10 <strong>semester</strong>dagar också ska betalas<br />
ut.<br />
1.6.2 Arbetstagare med annan arbetstids<strong>för</strong>läggning<br />
5 kap. 11 § ALFA, 11 § 11 mom. AVA<br />
Parterna i ALFA rekomm<strong>en</strong>derar att lokala avtal träffas om hur<br />
<strong>semester</strong>n ska beräknas <strong>för</strong> arbetstagare som inte har kontors-<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
arbetstid, det vill säga arbetstagare med oregelbund<strong>en</strong> arbetstid.<br />
De lokala parterna ska <strong>för</strong>söka åstadkomma bestämmelser som innebär<br />
att <strong>semester</strong>ns längd motsvarar vad som gäller <strong>för</strong> arbetstagare<br />
med kontorsarbetstid. <strong>Om</strong> de lokala parterna inte kan <strong>en</strong>as ska de<br />
c<strong>en</strong>trala parterna ta upp frågan till <strong>för</strong>handling. Kan de c<strong>en</strong>trala parterna<br />
inte heller <strong>en</strong>as ska frågan avgöras av <strong>en</strong> särskild skilj<strong>en</strong>ämnd.<br />
AVA anger att lokalt avtal om beräkning av <strong>semester</strong> vid konc<strong>en</strong>trerat<br />
heltidsarbete kan träffas.<br />
1.6.3 Semesterns <strong>för</strong>läggning<br />
5 kap. 12 § ALFA<br />
(jäm<strong>för</strong> 10–12 §§, 20–21 §§ SemL)<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> beslutar om <strong>för</strong>läggning av <strong>semester</strong>n<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> är ansvarig <strong>för</strong> att arbetstagar<strong>en</strong> får sin betalda ledighet<br />
under <strong>semester</strong>året. D<strong>en</strong>na skyldighet ställer krav på att arbetsgivar<strong>en</strong><br />
i god tid planerar sin verksamhet och tar reda på arbetstagarnas<br />
<strong>semester</strong>önskemål.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong>s <strong>semester</strong>planering bör ses som <strong>en</strong> del av verksamhetsplanering<strong>en</strong>.<br />
Det är viktigt att bedöma när under året som ledighetsperioder<br />
bäst passar verksamhet<strong>en</strong>. Myndighet<strong>en</strong> bör alltså ha <strong>en</strong><br />
verksamhetsanpassad <strong>semester</strong>planering.<br />
Det är arbetsgivar<strong>en</strong> som bestämmer hur <strong>semester</strong>n ska <strong>för</strong>läggas.<br />
Ett sådant beslut är ett arbetsledningsbeslut. Arbetstagarna och deras<br />
fackliga organisationer har dock <strong>en</strong>ligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> rätt att påverka<br />
beslutet på olika sätt.<br />
I verksamheter där behovet av arbete är som störst under sommarmånaderna<br />
(juni - augusti) är det ofta <strong>en</strong> <strong>för</strong>del om de lokala parterna<br />
gem<strong>en</strong>samt planerar huvud<strong>semester</strong>n. Eftersom det kan finnas <strong>en</strong><br />
motsättning mellan arbetsgivar<strong>en</strong>s krav på att verksamhet<strong>en</strong> kan bedrivas<br />
på ett effektivt sätt och arbetstagar<strong>en</strong>s intresse av att få ut <strong>semester</strong><br />
vid <strong>en</strong> viss tidpunkt, ställer det stora krav på båda sidor att<br />
finna <strong>en</strong> rimlig avvägning mellan dessa intress<strong>en</strong>. Det är arbetsgivar<strong>en</strong><br />
som slutlig<strong>en</strong> bestämmer <strong>för</strong>läggning<strong>en</strong>, om parterna inte kan<br />
<strong>en</strong>as och inget annat har avtalats (se 10 § 4 st. SemL).<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 23
24<br />
Huvud<strong>semester</strong><br />
En arbetstagare har <strong>en</strong>ligt huvudregeln i <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> rätt att få<br />
ut <strong>semester</strong> som <strong>en</strong> sammanhängande ledighet på minst fyra<br />
veckor under juni - augusti (d<strong>en</strong> så kallade huvud<strong>semester</strong>n).<br />
<strong>Om</strong> det finns särskilda skäl kan arbetsgivar<strong>en</strong> besluta att huvud<strong>semester</strong>n<br />
ska <strong>för</strong>läggas till annan tid än juni - augusti. Särskilda<br />
skäl är bland annat att <strong>en</strong> verksamhet behöver bedrivas fullt ut<br />
äv<strong>en</strong> under sommarmånaderna. Det kan till exempel gälla sjukvård,<br />
kommunikationer och annan samhällsservice som måste<br />
fungera tillfredsställande (12 § SemL).<br />
Vid <strong>för</strong>läggning av övrig <strong>semester</strong> under året ska arbetsgivar<strong>en</strong><br />
samråda med arbetstagar<strong>en</strong> innan beslut om <strong>semester</strong> fattas.<br />
Ändring av beslut om <strong>semester</strong><strong>för</strong>läggning<br />
Arbetsdomstol<strong>en</strong> har i dom AD 1983 nr 123 uttalat att beslut om<br />
<strong>semester</strong><strong>för</strong>läggning är att betrakta som <strong>en</strong> rättshandling med<br />
bindande kraft som arbetsgivar<strong>en</strong> inte <strong>en</strong>sidigt utan fog kan återkalla<br />
utan att drabbas av påföljd i form av allmänt skadestånd<br />
med stöd av <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> (32 § 2 st. SemL). AD berör inte vad<br />
som gäller om o<strong>för</strong>utsedda händelser inträffar som gör att arbetsgivar<strong>en</strong><br />
anser det nödvändigt att ändra sitt <strong>för</strong>läggningsbeslut.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> kan alltid diskutera och komma över<strong>en</strong>s med<br />
arbetstagar<strong>en</strong> om <strong>en</strong> ändring av <strong>semester</strong>ns <strong>för</strong>läggning.<br />
Samverkan i frågor om <strong>semester</strong>ns <strong>för</strong>läggning<br />
När arbetsgivar<strong>en</strong> beslutar om <strong>semester</strong>, ska hänsyn tas till ett<br />
flertal bestämmelser som på olika sätt ger arbetstagarna och<br />
deras organisationer inflytande över sådana beslut. Dessa<br />
bestämmelser finns i 10-15 §§ SemL och i 5 kap. 12 § ALFA.<br />
1) Lokalt kollektivavtal om medbestämmanderätt i frågor<br />
som avser <strong>för</strong>läggning av <strong>semester</strong> (10 § 1 st. SemL)<br />
Semesterlag<strong>en</strong> rekomm<strong>en</strong>derar att kollektivavtal träffas i<br />
frågor som rör <strong>semester</strong>ns <strong>för</strong>läggning. Enligt ALFA är det<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> och de lokala arbetstagarorganisationerna som<br />
i så fall ska sluta lokalt avtal i dessa frågor (5 kap. 12 §, 16 §).<br />
2) Samverkans<strong>för</strong>handling <strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> om medbestämmande i<br />
arbetslivet (10 § 2 st. SemL)<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
<strong>Om</strong> något lokalt avtal inte träffats, ska arbetsgivar<strong>en</strong><br />
när det gäller huvud<strong>semester</strong>n <strong>för</strong>handla <strong>en</strong>ligt 11 § MBL,<br />
innan beslut fattas om <strong>för</strong>läggning av <strong>semester</strong>n. D<strong>en</strong>na<br />
<strong>för</strong>handlingsskyldighet gäller äv<strong>en</strong> om arbetsgivar<strong>en</strong> och<br />
d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilda arbetstagar<strong>en</strong> är över<strong>en</strong>s.<br />
3) Samråd med arbetstagar<strong>en</strong> (10 § 2 och 3 st. SemL)<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> är oorganiserad eller om arbetstagar<strong>en</strong>s<br />
organisation inte önskar <strong>för</strong>handla har arbetsgivar<strong>en</strong> <strong>en</strong><br />
samrådsplikt om <strong>semester</strong>ns <strong>för</strong>läggning i <strong>för</strong>hållande till<br />
d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilda arbetstagar<strong>en</strong>. Det gäller också annan <strong>semester</strong><br />
än huvud<strong>semester</strong>n.<br />
4)Underrättelse om <strong>för</strong>läggningsbeslut (11 § SemL)<br />
<strong>Om</strong> arbetsgivar<strong>en</strong> <strong>för</strong>lägger <strong>semester</strong>n till annan tidpunkt<br />
än d<strong>en</strong> anställde vill och om det inte finns något kollektivavtal,<br />
ska arbetstagar<strong>en</strong> underrättas minst två månader i<br />
<strong>för</strong>väg. <strong>Om</strong> det finns särskilda skäl, ska arbetstagar<strong>en</strong> underrättas<br />
<strong>en</strong> månad i <strong>för</strong>väg.<br />
Sammanfattningsvis gäller att frågor om <strong>semester</strong>ns planering<br />
och <strong>för</strong>läggning ska lösas i sam<strong>för</strong>stånd. <strong>Om</strong> sam<strong>för</strong>stånd inte nås<br />
bestämmer arbetsgivar<strong>en</strong> när <strong>semester</strong> får tas ut om inget annat<br />
har avtalats (se 10 § 4 st. SemL).<br />
Semester under uppsägningstid<br />
Enligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> får intjänandeårets <strong>semester</strong>ledighet inte,<br />
utan arbetstagar<strong>en</strong>s medgivande, <strong>för</strong>läggas till uppsägningstid<br />
(14 § SemL).<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> kan lägga ut intjänandeårets <strong>semester</strong>ledighet<br />
under uppsägningstid om uppsägningstid<strong>en</strong> överstiger sex<br />
månader. D<strong>en</strong> <strong>semester</strong> som då läggs ut får dock aldrig göra att<br />
d<strong>en</strong> uppsägningstid som inte samtidigt är <strong>semester</strong> kommer att<br />
understiga sex månader sammanlagt, däremot behöver d<strong>en</strong> uppsägningstid<strong>en</strong><br />
inte vara sammanhängande. Det finns inget stöd<br />
<strong>för</strong> att det är de <strong>för</strong>sta sex månaderna av uppsägningstid<strong>en</strong> som<br />
är ”fridlysta”. Sparad <strong>semester</strong> <strong>en</strong>ligt ALFA och AVA får aldrig<br />
läggas ut under uppsägningstid.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 25
26<br />
1.7 Semesterlön<br />
5 kap. 13 § ALFA, 11 § 5 mom. AVA<br />
(jäm<strong>för</strong> 16 §, 22-23 §§, 26 § SemL)<br />
Vid <strong>semester</strong> får arbetstagar<strong>en</strong> utöver sin aktuella fasta lön som<br />
gäller under <strong>semester</strong>n också <strong>semester</strong>tillägg <strong>en</strong>ligt ALFA eller<br />
AVA. Till <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong> räknas också ev<strong>en</strong>tuell <strong>semester</strong>lönegaranti.<br />
Fast lön är arbetstagar<strong>en</strong>s individuella lön och ev<strong>en</strong>tuella fasta<br />
lönetillägg. Med aktuell fast lön m<strong>en</strong>as lön efter avdrag <strong>för</strong> ev<strong>en</strong>tuell<br />
partiell ledighet. Partiell ledighet är till exempel ledighet <strong>för</strong><br />
<strong>en</strong>skild angeläg<strong>en</strong>het eller ledighet med sjuk- eller aktivitetsersättning.<br />
För deltidsanställda och delp<strong>en</strong>sionärer är aktuell fast<br />
lön lika med deltidslön<strong>en</strong>. För information om partiell <strong>för</strong>äldraledighet<br />
eller sjukledighet, se avsnitt 2 Semester i samband med<br />
sjukdom, <strong>för</strong>äldraledighet eller delp<strong>en</strong>sion.<br />
1.7.1 Semestertillägg<br />
Enligt ALFA består <strong>semester</strong>tillägget av:<br />
0,44 proc<strong>en</strong>t <strong>för</strong> varje betald <strong>semester</strong>dag av d<strong>en</strong> <strong>för</strong> arbetstagar<strong>en</strong><br />
vid <strong>semester</strong>tidpunkt<strong>en</strong> aktuella fasta lön<strong>en</strong> per<br />
månad. Vid partiell ledighet beräknas tillägget på d<strong>en</strong> fasta<br />
lön<strong>en</strong> reducerad med hänsyn till tjänstgöring<strong>en</strong>s omfattning.<br />
Ett belopp motsvarande 0,48 proc<strong>en</strong>t <strong>för</strong> varje betald <strong>semester</strong>dag<br />
på summan av sådana rörliga lönetillägg som har betalats<br />
ut till arbetstagar<strong>en</strong> året <strong>för</strong>e <strong>semester</strong>året och i vilka<br />
<strong>semester</strong>tillägg inte redan ingår.<br />
Observera att <strong>semester</strong>tillägget som sådant inte är ett rörligt<br />
lönetillägg utan <strong>en</strong> del av <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong>.<br />
Exempel ALFA:<br />
En arbetstagare heltidsanställs vid myndighet<strong>en</strong> X d<strong>en</strong> 1 januari<br />
2008. År 2009 har arbetstagar<strong>en</strong> 24 000 kronor i fast lön och rätt<br />
till 31 betalda <strong>semester</strong>dagar. Arbetstagar<strong>en</strong> har under 2008 haft<br />
rörliga lönetillägg på sammanlagt 3 000 kronor.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
Utöver sin fasta lön (24 000 kronor) får arbetstagar<strong>en</strong> under 2009<br />
<strong>semester</strong>tillägg <strong>för</strong> varje betald <strong>semester</strong>dag:<br />
–<br />
–<br />
dels 0,44 proc<strong>en</strong>t x 24 000 kronor = 105,60 kronor per<br />
<strong>semester</strong>dag, som betalas ut i anslutning till <strong>semester</strong>uttaget,<br />
dels ett <strong>en</strong>gångsbelopp på 0,48 proc<strong>en</strong>t x 3 000<br />
kronor x 31 dagar = 446,40 kronor som betalas ut s<strong>en</strong>ast i<br />
juni månad<br />
Enligt AVA består <strong>semester</strong>tillägget av:<br />
– 0,65 proc<strong>en</strong>t av aktuell fast lön <strong>för</strong> varje betald <strong>semester</strong>dag.<br />
Vid partiell ledighet beräknas tillägget på d<strong>en</strong> fasta lön<strong>en</strong><br />
reducerad med hänsyn till tjänstgöring<strong>en</strong>s omfattning.<br />
–<br />
Ett belopp motsvarande nedan angivna proc<strong>en</strong>ttal av summan<br />
av rörliga lönedelar som har betalats ut under året <strong>för</strong>e <strong>semester</strong>året<br />
och i vilka <strong>semester</strong>tillägg inte ingår.<br />
Antal <strong>semester</strong>dagar vid <strong>semester</strong>årets början Proc<strong>en</strong>ttal<br />
–<br />
25 12,00<br />
28 13,44<br />
31 14,88<br />
34 16,32<br />
Till summan av d<strong>en</strong> rörliga lönedel som har utbetalats året<br />
<strong>för</strong>e <strong>semester</strong>året ska <strong>för</strong> varje kal<strong>en</strong>derdag (hel eller delvis)<br />
med <strong>semester</strong>lönegrundande frånvaro läggas <strong>en</strong> g<strong>en</strong>omsnittlig<br />
dagsinkomst av d<strong>en</strong> rörliga lön<strong>en</strong>. D<strong>en</strong>na g<strong>en</strong>omsnittliga dagsinkomst<br />
beräknas g<strong>en</strong>om att året <strong>för</strong>e <strong>semester</strong>året utbetald<br />
rörlig lönedel divideras med antalet anställningsdagar (definierat<br />
<strong>en</strong>ligt 7 § SemL) exklusive <strong>semester</strong>ledighetsdagar och hela<br />
kal<strong>en</strong>derdagar med <strong>semester</strong>lönegrundande frånvaro året <strong>för</strong>e<br />
<strong>semester</strong>året.<br />
Observera att <strong>semester</strong>tillägget som sådant inte är ett rörligt<br />
lönetillägg utan <strong>en</strong> del av <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong>.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 27
28<br />
1.7.2 Semesterlönegaranti<br />
Semesterlönegarantin innebär att <strong>en</strong> heltidsarbetande arbetstagare,<br />
<strong>en</strong>ligt ALFA och AVA från och med 2009, har rätt till <strong>en</strong> <strong>semester</strong>lön<br />
om lägst 1 135 kronor per <strong>semester</strong>dag. Observera att<br />
<strong>semester</strong>lönegarantin <strong>en</strong>dast gäller betalda och under året uttagna<br />
dagar. <strong>Om</strong> summan av 4,6 proc<strong>en</strong>t av d<strong>en</strong> fasta lön<strong>en</strong> per<br />
månad och <strong>semester</strong>tillägg är lägre än 1 135 kronor ska mellanskillnad<strong>en</strong><br />
mellan detta belopp och 1 135 kronor betalas ut.<br />
Semesterlönegarantin 2009-01-01: 1 135 kronor<br />
2010-01-01: 1 175 kronor<br />
Exempel (ALFA):<br />
En arbetstagare har 2009 <strong>en</strong> fast lön om 20 000 kronor per<br />
månad. Arbetstagar<strong>en</strong> hade under 2008 rörliga tillägg om 6<br />
250 kronor.<br />
Lön<strong>en</strong> per <strong>semester</strong>dag är<br />
4,6 proc<strong>en</strong>t x 20 000 kronor = 920 kronor.<br />
Semestertillägget på d<strong>en</strong> fasta lön<strong>en</strong> per <strong>semester</strong>dag är<br />
0,44 x 20 000 kronor = 88 kronor.<br />
Semestertillägget <strong>för</strong> de rörliga tillägg<strong>en</strong> är<br />
0,48 proc<strong>en</strong>t x 6 250 kronor = 30 kronor.<br />
Summa 1 038 kronor.<br />
Semesterlönegarantin att utbetala är<br />
1 135 kronor – 1 038 kronor = 97 kronor per uttag<strong>en</strong><br />
<strong>semester</strong>dag.<br />
För <strong>en</strong> deltidsarbetande arbetstagare gäller de lägre belopp som<br />
svarar mot arbetets omfattning.<br />
Exempel (ALFA):<br />
En deltidsanställd har <strong>en</strong> ordinarie arbetstid om 75 proc<strong>en</strong>t av<br />
arbetstid<strong>en</strong> <strong>för</strong> heltidsanställda vid myndighet<strong>en</strong>. Beloppet <strong>för</strong><br />
<strong>semester</strong>lönegarantin <strong>för</strong> d<strong>en</strong> deltidsanställde blir i detta fall<br />
75 proc<strong>en</strong>t av 1 135 kronor = 851,25 kronor.<br />
Semesterlönegarantin omfattar äv<strong>en</strong> under året uttagna sparade<br />
<strong>semester</strong>dagar.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
1.8 Oguld<strong>en</strong> <strong>semester</strong>lön<br />
5 kap. 14 § ALFA<br />
En arbetstagare får i vissa fall så kallad ”oguld<strong>en</strong> <strong>semester</strong>lön”.<br />
Grundregeln är att <strong>en</strong> arbetstagare, som inte sparar <strong>semester</strong> till<br />
ett s<strong>en</strong>are <strong>semester</strong>år, ska få ut hela <strong>semester</strong>n som ledighet<br />
under året. <strong>Om</strong> arbetsgivar<strong>en</strong> på grund av arbetstagar<strong>en</strong>s sjukdom<br />
eller av andra särskilda skäl inte har kunnat lägga ut <strong>en</strong> del<br />
av <strong>semester</strong>n under året, omvandlas d<strong>en</strong>na till sparad <strong>semester</strong>.<br />
Visar det sig att d<strong>en</strong> outtagna <strong>semester</strong>n inte ryms inom de 40<br />
dagar som får sparas, ska arbetsgivar<strong>en</strong> betala ”oguld<strong>en</strong> <strong>semester</strong>lön”<br />
<strong>för</strong> de överskjutande dagarna. En sådan <strong>semester</strong>lön ska beräknas<br />
på samma sätt som <strong>semester</strong>ersättning, det vill säga 4,6<br />
proc<strong>en</strong>t per <strong>semester</strong>dag av d<strong>en</strong> fasta lön<strong>en</strong> per månad samt<br />
<strong>semester</strong>tillägg.<br />
1.9 Semesterersättning<br />
5 kap. 15 § ALFA, 11 § 12 mom. AVA<br />
(jäm<strong>för</strong> 28–30 §§ SemL)<br />
En arbetstagare ska ha <strong>semester</strong>ersättning om han eller hon<br />
slutar sin anställning vid myndighet<strong>en</strong> innan han eller hon har<br />
kunnat få ut all <strong>semester</strong>. Vark<strong>en</strong> årets <strong>semester</strong> eller d<strong>en</strong> sparade<br />
<strong>semester</strong>n <strong>för</strong>s normalt över till <strong>en</strong> ev<strong>en</strong>tuell ny arbetsgivare.<br />
Semesterersättning vid anställnings upphörande<br />
Semesterersättning ska betalas <strong>för</strong> varje outtag<strong>en</strong> betald <strong>semester</strong>dag<br />
med ett belopp som motsvarar 4,6 proc<strong>en</strong>t av d<strong>en</strong> fasta<br />
lön som arbetstagar<strong>en</strong> har när anställning<strong>en</strong> upphör plus <strong>semester</strong>tillägg.<br />
Enligt ALFA beräknas <strong>semester</strong>ersättning på arbetstagar<strong>en</strong>s<br />
fasta lön i anställning<strong>en</strong>. Enligt AVA beräknas <strong>semester</strong>ersättning<strong>en</strong><br />
på arbetstagar<strong>en</strong>s aktuella fasta lön.<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> har rätt till <strong>semester</strong>ersättning oavsett hur och av<br />
vilka skäl anställning<strong>en</strong> har upphört. Äv<strong>en</strong> <strong>en</strong> uppsagd eller avskedad<br />
arbetstagare har d<strong>en</strong>na rätt. Semesterersättning<strong>en</strong> ska<br />
göra det möjligt <strong>för</strong> arbetstagar<strong>en</strong> att ta <strong>en</strong> tids ledighet eller att<br />
finansiera obetald ledighet hos <strong>en</strong> ny arbetsgivare.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A<br />
29
30<br />
Exempel:<br />
En arbetstagare har rätt till 31 betalda <strong>semester</strong>dagar <strong>för</strong> ett helt<br />
kal<strong>en</strong>derår. Under juni - juli 2009 tar arbetstagar<strong>en</strong> ut fyra veckors<br />
<strong>semester</strong> (= 20 dagar). Arbetstagar<strong>en</strong> säger upp sin <strong>statliga</strong> anställning<br />
från och med 15 september då arbetstagar<strong>en</strong> fått anställning<br />
vid ett privat <strong>för</strong>etag. Arbetstagar<strong>en</strong>s fasta lön är 24 000 kronor när<br />
anställning<strong>en</strong> upphör. Arbetstagar<strong>en</strong> har under 2009 haft rörliga<br />
tillägg på sammanlagt 2 000 kronor. Arbetstagar<strong>en</strong> har inga sparade<br />
dagar. Vilk<strong>en</strong> <strong>semester</strong>ersättning ska betalas ut <strong>för</strong> de outagna<br />
dagarna?<br />
Uträkning <strong>för</strong> 2009<br />
Anställningsdagar under 2009 = 257 dagar<br />
Arbetstagar<strong>en</strong>s års<strong>semester</strong> = 31 dagar<br />
Under året uttag<strong>en</strong> <strong>semester</strong> = 20 dagar<br />
Semesterdagar 2009<br />
257 x 31 = 21,820 = 22 <strong>semester</strong>dagar<br />
365<br />
Kvarvarande <strong>semester</strong>dagar 2009<br />
22-20 = 2 <strong>semester</strong>dagar<br />
4,6 proc<strong>en</strong>t x 24 000 per<br />
outtag<strong>en</strong> dag = 1 104 kronor x 2 = 2 208,00 kronor<br />
Semestertillägg <strong>en</strong>ligt ALFA<br />
0,44 proc<strong>en</strong>t x 24 000 per outtag<strong>en</strong><br />
dag = 105,60 kronor x 2 = 211,20 kronor<br />
0,48 proc<strong>en</strong>t x 2 000 x 2 = 19,20 kronor<br />
Arbetstagar<strong>en</strong>s <strong>semester</strong>ersättning = 2 438,40 kronor<br />
Undantag:<br />
Undantag från huvudregeln att <strong>semester</strong>ersättning ska betalas ut<br />
när arbetstagar<strong>en</strong> slutar sin anställning – och att istället outtag<strong>en</strong><br />
<strong>semester</strong> får med<strong>för</strong>as till ny arbetsgivare – gäller i följande tre<br />
situationer (observera att myndighetsområd<strong>en</strong> inte finns i AVA):<br />
– Arbetstagar<strong>en</strong> slutar <strong>en</strong> anställning vid <strong>en</strong> myndighet (till<br />
exempel Skatteverket) <strong>för</strong> att börja <strong>en</strong> anställning vid <strong>en</strong><br />
annan myndighet inom samma myndighetsområde (till<br />
exempel Kronofogd<strong>en</strong>).<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
– Arbetstagar<strong>en</strong> slutar <strong>en</strong> tidsbegränsad anställning vid <strong>en</strong><br />
myndighet <strong>för</strong> att återgå till sin tidigare anställning vid <strong>en</strong><br />
annan myndighet. Detta gäller äv<strong>en</strong> vid övergång mellan olika<br />
myndighetsområd<strong>en</strong>.<br />
– Vid sådan automatisk övergång av <strong>för</strong>etag eller verksamhet till<br />
<strong>en</strong> ny arbetsgivare som avses i lag<strong>en</strong> om anställningsskydd<br />
(6 b § LAS). Arbetstagar<strong>en</strong> har då <strong>en</strong>ligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> rätt<br />
att <strong>för</strong>a över intjänade <strong>semester</strong><strong>för</strong>måner till d<strong>en</strong> nya anställning<strong>en</strong><br />
(31 § SemL).<br />
1.10 Lokalt avtal<br />
5 kap. 16 § ALFA, 1-1 a §§ AVA<br />
(jäm<strong>för</strong> 2 §, 10 § SemL)<br />
Lokala avtal kan träffas om de <strong>semester</strong>bestämmelser som behandlas<br />
i ALFA och AVA. Enligt ALFA och AVA får dessutom<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> och lokal arbetstagarorganisation sluta kollektivavtal<br />
om att <strong>en</strong>skilda över<strong>en</strong>skommelser får träffas i andra fall än<br />
vad som framgår av avtalet. Exempel på lokala avtal kan vara avtal<br />
om <strong>semester</strong>ns <strong>för</strong>läggning eller avtal om <strong>semester</strong>beräkning vid<br />
konc<strong>en</strong>trerad deltid respektive oregelbund<strong>en</strong> arbetstid. Ett avtal<br />
om <strong>semester</strong>ns <strong>för</strong>läggning kan till exempel innebära att arbetstagar<strong>en</strong><br />
ges särskild komp<strong>en</strong>sation om större del<strong>en</strong> av års<strong>semester</strong>n<br />
inte tas ut under juni - augusti, under <strong>för</strong>utsättning att detta<br />
är bra <strong>för</strong> verksamhet<strong>en</strong>. I lokala avtal på till exempel högskoleområdet,<br />
<strong>för</strong>utsätts att <strong>semester</strong>n <strong>för</strong>läggs under juni – augusti,<br />
det vill säga till de studerandes ferier eller annan undervisningsfri<br />
tid.<br />
Lokala avtal får inte innehålla <strong>för</strong>sämringar <strong>för</strong> arbetstagarna i<br />
<strong>för</strong>hållande till <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong>s tvingande bestämmelser.<br />
1.11 Enskild över<strong>en</strong>skommelse<br />
5 kap. 17 § ALFA, 11 § 2 mom. sista st. AVA<br />
För arbetstagare som omfattas av RALS 2007 – 2010 mellan <strong>Arbetsgivarverket</strong><br />
och Saco-S får arbetsgivar<strong>en</strong> och <strong>en</strong> arbetstagare<br />
träffa <strong>en</strong>skild över<strong>en</strong>skommelse om avvikelser från bestämmelserna<br />
om:<br />
– antalet <strong>semester</strong>dagar och <strong>semester</strong> under del av dag<br />
<strong>en</strong>ligt ALFA<br />
– antalet <strong>semester</strong>dagar <strong>en</strong>ligt AVA.<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A 31
32<br />
G<strong>en</strong>om <strong>en</strong>skild över<strong>en</strong>skommelse kan också <strong>semester</strong>dagar bytas<br />
mot till exempel avsättning till p<strong>en</strong>sion (Kåpan Extra).<br />
K O M M E N T A R E R T I L L S E M E S T E R B E S T Ä M M E L S E R N A I A L F A O C H A V A
2<br />
Semester i samband<br />
med sjukdom,<br />
<strong>för</strong>äldraledighet<br />
eller delp<strong>en</strong>sion<br />
Semester tjänas normalt in från d<strong>en</strong> <strong>för</strong>sta anställningsdag<strong>en</strong><br />
till d<strong>en</strong> sista. <strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare är helt frånvarande utan lön är<br />
grundregeln att frånvaron betraktas som tid då arbetstagar<strong>en</strong> inte<br />
har varit anställd. Som framgår av reglerna om <strong>semester</strong>lönegrundande<br />
frånvaro, se avsnitt 1.3.6 Semesterrätt vid viss frånvaro,<br />
jämställs dock viss frånvaro med arbetad tid, bland annat ledighet<br />
på grund av sjukdom eller <strong>för</strong> vård av barn.<br />
En partiell ledighet påverkar normalt inte <strong>semester</strong>ns längd. En<br />
deltidsarbetande har alltså samma antal <strong>semester</strong>dagar som <strong>en</strong><br />
heltidsarbetande. Däremot påverkar d<strong>en</strong> partiella ledighet<strong>en</strong> i<br />
normalfallet <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong>s storlek.<br />
Enligt ALFA och AVA utgörs <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong> av aktuell lön under<br />
<strong>semester</strong>n. D<strong>en</strong>na så kallade sammalönprincip tillämpas strikt,<br />
till exempel vid ändring av tjänstgöring<strong>en</strong>s omfattning. Semesterlön<strong>en</strong><br />
betalas således i d<strong>en</strong> omfattning som d<strong>en</strong> anställde<br />
tjänstgör vid <strong>semester</strong>tillfället, det vill säga med hänsyn till ev<strong>en</strong>tuell<br />
partiell tjänstledighet vid <strong>semester</strong>tillfället. I AVA står att<br />
lokalt avtal kan träffas om hur <strong>semester</strong>lön ska beräknas <strong>för</strong> arbetstagare<br />
som i betydande omfattning ändrar sysselsättningsgrad<br />
under kal<strong>en</strong>deråret (11 § 5 mom. protokollanteckning AVA).<br />
När det gäller sådan ledighet som är <strong>semester</strong>lönegrundande <strong>en</strong>ligt<br />
<strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> ska <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong> beräknas på lön<strong>en</strong> i anställning<strong>en</strong><br />
(17 § SemL).<br />
Mer information om sjukfrånvaro och <strong>för</strong>äldra<strong>för</strong>måner finns i<br />
<strong>Arbetsgivarverket</strong>s skrifter som kan beställas eller laddas ner från<br />
<strong>Arbetsgivarverket</strong>s webbplats.<br />
S E M E S T E R I S A M B A N D M E D S J U K D O M , F Ö R Ä L D R A L E D I G H E T E L L E R D E L P E N S I O N 33
34<br />
2.1 Semester vid sjukdom<br />
En arbetstagare som är helt eller delvis frånvarande på grund av<br />
sjukdom har rätt att ta ut <strong>semester</strong> under sjukp<strong>en</strong>ningtid (från<br />
och med dag 15 i sjukperiod<strong>en</strong>) <strong>för</strong>utsatt att han har tjänat in<br />
sådan rätt. Detta innebär inte att sjukperiod<strong>en</strong> bryts. Däremot<br />
ändras ledighetsorsak<strong>en</strong> från sjukledighet till <strong>semester</strong>. Under<br />
<strong>semester</strong>n får arbetstagar<strong>en</strong> där<strong>för</strong> både <strong>semester</strong>lön från sin<br />
arbetsgivare och sjukp<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan. Sjukavdragets<br />
storlek omedelbart efter <strong>semester</strong>n beräknas utifrån d<strong>en</strong> dag<br />
i sjukperiod<strong>en</strong> som arbetstagar<strong>en</strong> befinner sig på. Dagarna med<br />
<strong>semester</strong>lön är också <strong>semester</strong>lönegrundande.<br />
Semesterlön<strong>en</strong> (aktuell lön och <strong>semester</strong>tillägg plus ev<strong>en</strong>tuell<br />
<strong>semester</strong>lönegaranti) beräknas så här:<br />
Vid sjukp<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan<br />
– För helt sjukskriv<strong>en</strong> med hel sjukp<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan<br />
beräknas <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> aktuella lön<strong>en</strong> utan<br />
sjukavdrag vid uttag av under året intjänad <strong>semester</strong> eller<br />
sparad <strong>semester</strong> <strong>en</strong>ligt reglerna i respektive avtal.<br />
– För deltidssjukskriv<strong>en</strong> med sjukp<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan<br />
i motsvarande omfattning beräknas <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong><br />
som ovan.<br />
Vid sjukersättning eller aktivitetsersättning från<br />
Försäkringskassan<br />
Vid beslut om tidsbegränsad sjukersättning, partiell sjukersättning<br />
som inte är tidsbegränsad eller aktivitetsersättning <strong>en</strong>ligt<br />
lag<strong>en</strong> om allmän <strong>för</strong>säkring ges tillfällig sjukp<strong>en</strong>sion <strong>en</strong>ligt p<strong>en</strong>sionsavtalet<br />
PA-03 som ett komplem<strong>en</strong>t till sjukersättning<strong>en</strong>.<br />
– För arbetstagare med hel tidsbegränsad sjukersättning från<br />
Försäkringskassan och tillfällig sjukp<strong>en</strong>sion från SPV:<br />
Semesterlön<strong>en</strong> beräknas på lön<strong>en</strong> i anställning<strong>en</strong> vid uttag<br />
av under året intjänad <strong>semester</strong> eller sparad <strong>semester</strong>.<br />
Observera att <strong>en</strong> person med hel sjukersättning kan ha<br />
varit frånvarande på grund av sjukdom så länge att person<strong>en</strong><br />
inte längre tjänar in någon <strong>semester</strong>rätt under året, se<br />
avsnitt 1.3.6 Semesterrätt vid viss frånvaro.<br />
S E M E S T E R I S A M B A N D M E D S J U K D O M , F Ö R Ä L D R A L E D I G H E T E L L E R D E L P E N S I O N
– För arbetstagare med partiell sjukersättning från Försäkringskassan<br />
och tillfällig sjukp<strong>en</strong>sion från SPV i motsvarande<br />
omfattning:<br />
Semesterlön<strong>en</strong> beräknas på lön<strong>en</strong> i deltidstjänstgöring<strong>en</strong>,<br />
det vill säga <strong>för</strong> arbetad tid vid uttag av under året intjänad<br />
<strong>semester</strong> eller sparad <strong>semester</strong> (5 kap. 13 § ALFA,<br />
11 § 5 mom. AVA).<br />
Vid beslut om sjukersättning fattade <strong>för</strong>e 1997 gäller särskilda<br />
övergångsbestämmelser i bilaga 4 a ALFA och bilaga C AVA.<br />
Försäkringskassans ersättningsformer <strong>för</strong> ”sjukersättning”<br />
b<strong>en</strong>ämndes tidigare sjukbidrag och <strong>för</strong>tidsp<strong>en</strong>sion.<br />
2.1.1 Semesterrätt vid partiell sjukfrånvaro<br />
a) När partiell sjukfrånvaro kombineras med annan ledighet så<br />
att arbetstagar<strong>en</strong> är helt ledig, påverkar orsak<strong>en</strong> till ledighet<br />
<strong>semester</strong>rätt<strong>en</strong>.<br />
Exempel som utgår från ALFA:<br />
1. En arbetstagare är från och med d<strong>en</strong> 2 mars 2009 sjukskriv<strong>en</strong><br />
till 75 proc<strong>en</strong>t och tjänstledig <strong>för</strong> <strong>en</strong>skilda angeläg<strong>en</strong>heter till<br />
25 proc<strong>en</strong>t. Arbetstagar<strong>en</strong>s <strong>semester</strong>rätt följer då av <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong><br />
bestämmelser (17 § p. 1 SemL). Arbetstagar<strong>en</strong> har alltså<br />
rätt till <strong>semester</strong> <strong>för</strong> 180 dagar vardera <strong>för</strong> insjuknandeåret och<br />
de två följande år<strong>en</strong>.<br />
För dem som omfattas av AVA är frånvaro på grund av sjukdom<br />
helt <strong>semester</strong>lönegrundande när rätt till sjuklön <strong>för</strong>eligger<br />
under intjänandeåret samt följande kal<strong>en</strong>derår.<br />
Semesterlön<strong>en</strong> beräknas i båda fall<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> aktuella fasta<br />
lön<strong>en</strong>, det vill säga 75 proc<strong>en</strong>t.<br />
2. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> däremot kombinerar sin 75-proc<strong>en</strong>tiga sjukskrivning<br />
med 25 proc<strong>en</strong>t ledighet <strong>för</strong> off<strong>en</strong>tligt uppdrag (som<br />
är <strong>semester</strong>lönegrundande <strong>en</strong>ligt ALFA och AVA) mister<br />
arbetstagar<strong>en</strong> inte sin <strong>semester</strong>rätt efter 180 dagar. När arbetstagar<strong>en</strong><br />
får <strong>semester</strong> avbryts både sjukavdraget och ledighet<strong>en</strong><br />
<strong>för</strong> off<strong>en</strong>tligt uppdrag och <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong> beräknas på heltidslön<strong>en</strong>.<br />
S E M E S T E R I S A M B A N D M E D S J U K D O M , F Ö R Ä L D R A L E D I G H E T E L L E R D E L P E N S I O N 35
36<br />
b) Hel sjukfrånvaro, som avbryts med partiell sjukfrånvaro under<br />
<strong>en</strong> period <strong>för</strong> att sedan återgå till hel sjukfrånvaro, ger <strong>semester</strong>rätt<br />
bero<strong>en</strong>de av längd<strong>en</strong> av hel sjukfrånvaro.<br />
Exempel:<br />
En arbetstagare har varit helt sjukskriv<strong>en</strong> i ett halvår (180 dagar)<br />
och kommer sedan tillbaka i tjänst till 50 proc<strong>en</strong>t (med 50 proc<strong>en</strong>t<br />
sjukskrivning) och arbetar halvtid ett par månader. Därefter<br />
blir arbetstagar<strong>en</strong> helt sjuk ig<strong>en</strong>. Under d<strong>en</strong> nya sjukskrivningstid<strong>en</strong><br />
tjänar arbetstagar<strong>en</strong> inte in någon <strong>semester</strong>rätt eftersom<br />
arbetstagar<strong>en</strong> redan har tjänat in <strong>semester</strong> under 180 sjukdagar<br />
under året. D<strong>en</strong> tid arbetstagar<strong>en</strong> arbetade 50 proc<strong>en</strong>t ger<br />
givetvis rätt till betald <strong>semester</strong>.<br />
2.1.2 Semesterns beräkning och <strong>för</strong>läggning vid partiell<br />
sjukfrånvaro<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare som är partiellt sjukfrånvarande har <strong>en</strong> jämn<br />
<strong>för</strong>läggning av frånvaron över veckans alla arbetsdagar gäller<br />
samma regler som vid heltidstjänstgöring vid beräkning och <strong>för</strong>läggning<br />
av <strong>semester</strong>.<br />
<strong>Om</strong> d<strong>en</strong> partiella sjukfrånvaron däremot är konc<strong>en</strong>trerad till<br />
vissa dagar i veckan tillämpas reglerna i 4 kap. 18 § ALFA om beräkning<br />
av frånvarotid <strong>för</strong> arbetstagare med konc<strong>en</strong>trerad deltid<br />
eller reglerna i 11 § 10 mom. AVA om <strong>semester</strong> <strong>för</strong> intermitt<strong>en</strong>t<br />
deltidsarbetande. ALFA:s regler innebär i princip att <strong>en</strong> beräkning<br />
av inarbetningsskyldig tid ska göras när arbetstagar<strong>en</strong> tar<br />
<strong>semester</strong>. Det bör dock noteras att anledning<strong>en</strong> till att <strong>en</strong> arbetstagare<br />
har sjukfrånvaron konc<strong>en</strong>trerat <strong>för</strong>lagd ofta har <strong>en</strong> medicinsk<br />
grund, till exempel långa och tröttande arbetsresor.<br />
Eftersom detta inte är tillämpligt under <strong>semester</strong>ledighet<strong>en</strong><br />
ska sjukfrånvaron lämpligast anses vara <strong>för</strong>lagd jämnt under<br />
veckans alla arbetsdagar. Semestern beräknas därmed på samma<br />
sätt som vid heltidstjänstgöring.<br />
<strong>Om</strong> det finns lokalt avtal om till exempel kvotberäkning är det<br />
detta avtal som gäller.<br />
Exempel <strong>för</strong> dem som omfattas av ALFA:<br />
En arbetstagare som är halvt sjukskriv<strong>en</strong> arbetar konc<strong>en</strong>trerat,<br />
efter läkar<strong>en</strong>s ordination utifrån medicinska skäl, måndag och<br />
tisdag under vecka 1 och måndag, tisdag och onsdag under<br />
S E M E S T E R I S A M B A N D M E D S J U K D O M , F Ö R Ä L D R A L E D I G H E T E L L E R D E L P E N S I O N
vecka 2. Arbetstagar<strong>en</strong> vill ha <strong>semester</strong> vecka 1 och begär där<strong>för</strong><br />
<strong>semester</strong> <strong>för</strong> måndag och tisdag. Eftersom arbetstagar<strong>en</strong> då inte<br />
kommer att arbeta någon dag under vecka 1 bör arbetsgivar<strong>en</strong><br />
besluta att sjukfrånvaron <strong>för</strong>läggs jämnt över d<strong>en</strong>na veckas alla<br />
arbetsdagar, vilket innebär att fem <strong>semester</strong>dagar <strong>för</strong>brukas.<br />
Alternativet <strong>en</strong>ligt 4 kap. 18 § ALFA är att två <strong>semester</strong>dagar<br />
<strong>för</strong>brukas och att arbetstagar<strong>en</strong> blir skyldig att arbeta in tid,<br />
se avsnitt 1.6.1 Arbetstagare med så kallad kontorsarbetstid.<br />
2.1.3 Utbyte av ledighetsorsak<br />
a) Vid utbyte av sjukfrånvaro mot <strong>semester</strong> bör äv<strong>en</strong> mellanliggande<br />
och efterföljande lördag och söndag ingå i <strong>semester</strong>period<strong>en</strong>.<br />
Exempel:<br />
En arbetstagare är långtidssjukskriv<strong>en</strong> och beviljas att byta ut sin<br />
sjukfrånvaro mot <strong>semester</strong> under två veckor. Två veckors <strong>semester</strong><br />
blir då 10 <strong>semester</strong>dagar. Sjukavdraget tas bort under hela <strong>semester</strong>period<strong>en</strong>,<br />
det vill säga 14 dagar. Arbetstagar<strong>en</strong> får därtill<br />
behålla sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> under <strong>semester</strong>n.<br />
b) <strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare blir sjuk, eller o<strong>för</strong>mög<strong>en</strong> att arbeta av<br />
annan anledning som är <strong>semester</strong>lönegrundande <strong>en</strong>ligt <strong>semester</strong>lag<strong>en</strong><br />
(17 § 1 st. 2-7 SemL) under pågå<strong>en</strong>de <strong>semester</strong> ska arbetstagar<strong>en</strong><br />
omgå<strong>en</strong>de meddela arbetsgivar<strong>en</strong>, per brev, e-post eller<br />
telefon, att arbetstagar<strong>en</strong> vill få <strong>semester</strong>n utbytt mot sjukfrånvaro<br />
eller annan ledighet. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> meddelar bytet i<br />
efterhand, ska sjukdom<strong>en</strong> styrkas på annat sätt, till exempel<br />
med läkarintyg.<br />
c) <strong>Om</strong> arbetstagare, mot bakgrund av skäl som anges i 9 kap. 2 §<br />
ALFA eller 15 § 1 mom. 1.2 AVA, vill byta <strong>semester</strong> mot annan<br />
ledighet utan löneavdrag är det upp till arbetsgivar<strong>en</strong> att bevilja<br />
eller avslå <strong>en</strong> sådan ansökan/<strong>för</strong>frågan. Arbetstagar<strong>en</strong> är redan<br />
ledig och har inte samma behov av ledighet som om <strong>semester</strong><br />
inte pågick. <strong>Om</strong> arbetsgivar<strong>en</strong> av särskilda skäl vill bevilja ett<br />
sådant utbyte <strong>för</strong>utsätts att arbetstagar<strong>en</strong> styrker orsak<strong>en</strong> på<br />
lämpligt sätt.<br />
d) <strong>Om</strong> utbyte sker ska de utbytta <strong>semester</strong>dagarna (ersättnings<strong>semester</strong>n)<br />
läggas i ett sammanhang, om inte arbetstagar<strong>en</strong><br />
medger annat (15 § SemL).<br />
S E M E S T E R I S A M B A N D M E D S J U K D O M , F Ö R Ä L D R A L E D I G H E T E L L E R D E L P E N S I O N 37
38<br />
2.2 Semester och <strong>för</strong>äldraledighet<br />
Föräldrap<strong>en</strong>ning och <strong>semester</strong> kan inte kombineras. <strong>Om</strong> <strong>en</strong><br />
arbetstagare vill ha <strong>semester</strong> under pågå<strong>en</strong>de <strong>för</strong>äldraledighet,<br />
hel eller partiell, <strong>för</strong>utsätts att <strong>för</strong>äldraledighet<strong>en</strong> bryts.<br />
2.2.1 Partiell ledighet <strong>för</strong> vård av barn<br />
Exempel:<br />
En arbetstagare har partiell ledighet <strong>för</strong> vård av barn. Arbetstagar<strong>en</strong><br />
är:<br />
a) ledig varje fredag med <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning och <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ningtillägg.<br />
Antalet <strong>semester</strong>dagar påverkas inte. Arbetstagar<strong>en</strong> får<br />
full års<strong>semester</strong>. Ledighet<strong>en</strong> betraktas som <strong>en</strong> fortlöpande partiell<br />
ledighet om 20 proc<strong>en</strong>t (under <strong>för</strong>utsättning att arbetstagar<strong>en</strong><br />
är ledig på detta sätt mer än fyra veckor i <strong>en</strong> följd). Eftersom<br />
lag<strong>en</strong> om allmän <strong>för</strong>säkring inte tillåter att <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning och<br />
<strong>semester</strong> kombineras, <strong>för</strong>utsätts att <strong>för</strong>äldraledighet<strong>en</strong> avbryts<br />
under <strong>semester</strong>. Semesterlön<strong>en</strong> beräknas då på heltidslön<strong>en</strong>.<br />
b) ledig 25 proc<strong>en</strong>t med <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning och <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ningtillägg<br />
jämnt <strong>för</strong>delat över veckans alla arbetsdagar. Samma som<br />
exempel a)<br />
c) ledig varje fredag med <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning på lägstanivån. Samma<br />
som exempel a)<br />
d) ledig varje fredag utan <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning och <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ningtilllägg.<br />
Antalet <strong>semester</strong>dagar påverkas inte utan arbetstagar<strong>en</strong> får<br />
full års<strong>semester</strong>, eftersom det är <strong>en</strong> fortlöpande partiell ledighet<br />
med konc<strong>en</strong>trerad <strong>för</strong>läggning (löneavdrag görs med 20 proc<strong>en</strong>t).<br />
Semesterlön<strong>en</strong> beräknas på aktuell lön, det vill säga 80 proc<strong>en</strong>t.<br />
e) ledig 20 proc<strong>en</strong>t utan <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning och <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ningtillägg<br />
jämnt <strong>för</strong>delat över veckans alla arbetsdagar. Samma som<br />
exempel d)<br />
f) ledig varje måndag - torsdag utan <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning. Antalet <strong>semester</strong>dagar<br />
påverkas inte utan arbetstagar<strong>en</strong> får full års<strong>semester</strong>,<br />
eftersom det är <strong>en</strong> fortlöpande partiell ledighet med konc<strong>en</strong>trerad<br />
<strong>för</strong>läggning (löneavdrag görs med 80 proc<strong>en</strong>t). Semesterlön<strong>en</strong><br />
beräknas på aktuell lön, det vill säga 20 proc<strong>en</strong>t.<br />
S E M E S T E R I S A M B A N D M E D S J U K D O M , F Ö R Ä L D R A L E D I G H E T E L L E R D E L P E N S I O N
2.2.2 Partiell <strong>för</strong>äldraledighet kombinerad med annan<br />
ledighet<br />
Ett specialfall, som behandlas i 5 kap. 7 § sista st. ALFA och i 11 § 4<br />
mom. AVA, är då <strong>en</strong> partiell <strong>för</strong>äldraledighet kombineras med<br />
annan ledighet utan lön så att arbetstagar<strong>en</strong> är helt ledig. I detta<br />
fall har arbetstagar<strong>en</strong> bara rätt till <strong>semester</strong> <strong>för</strong> d<strong>en</strong> del av ledighet<strong>en</strong><br />
<strong>för</strong> vilk<strong>en</strong> <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning utbetalas.<br />
Enligt ALFA gäller inte d<strong>en</strong>na begränsning om d<strong>en</strong> andra ledighet<strong>en</strong><br />
har börjat <strong>för</strong>e <strong>för</strong>äldraledighet<strong>en</strong>s början.<br />
Exempel:<br />
1) En arbetstagare har arbetat heltid <strong>för</strong>e sin <strong>för</strong>äldraledighet.<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> är helt <strong>för</strong>äldraledig i sex månader m<strong>en</strong> tar bara ut<br />
halv <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning och halvt <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ningtillägg under ledighet<strong>en</strong>.<br />
Det innebär att arbetstagar<strong>en</strong> bara tjänar in <strong>semester</strong><br />
<strong>för</strong> hälft<strong>en</strong> av tjänstledighet<strong>en</strong>, det vill säga tre månader. Detta<br />
fall kan jäm<strong>för</strong>as med om arbetstagar<strong>en</strong> <strong>för</strong>st tar ut hel <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning<br />
under tre månader och därefter är helt ledig <strong>för</strong> <strong>en</strong>skilda<br />
angeläg<strong>en</strong>heter i tre månader (resultatet i <strong>semester</strong>hänse<strong>en</strong>de blir<br />
detsamma).<br />
2) En arbetstagare har arbetat halvtid och varit ledig <strong>för</strong> <strong>en</strong>skilda<br />
angeläg<strong>en</strong>heter på halvtid i ett år innan arbetstagar<strong>en</strong> påbörjar<br />
<strong>en</strong> ny <strong>för</strong>äldraledighet. Arbetstagar<strong>en</strong> tar under sex månader ut<br />
halv <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan och halvt <strong>för</strong>äldrap<strong>en</strong>ningtillägg<br />
från arbetsgivar<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> femtioproc<strong>en</strong>tiga tjänstledighet<strong>en</strong><br />
<strong>för</strong> <strong>en</strong>skilda angeläg<strong>en</strong>heter fortsätter under hela<br />
<strong>för</strong>äldraledighet<strong>en</strong>. Hela <strong>för</strong>äldraledighetsperiod<strong>en</strong> grundar rätt<br />
till <strong>semester</strong>. D<strong>en</strong> femtioproc<strong>en</strong>tiga ledighet<strong>en</strong> <strong>för</strong> <strong>en</strong>skilda<br />
angeläg<strong>en</strong>heter <strong>för</strong>utsätts här fortsätta äv<strong>en</strong> efter <strong>för</strong>äldraledighet<strong>en</strong>,<br />
varvid arbetstagar<strong>en</strong> <strong>en</strong>dast får halv <strong>semester</strong>lön under<br />
<strong>semester</strong>n.<br />
S E M E S T E R I S A M B A N D M E D S J U K D O M , F Ö R Ä L D R A L E D I G H E T E L L E R D E L P E N S I O N 39
40<br />
2.2.3 Utbyte av ledighetsorsak<br />
<strong>Om</strong> utbyte av <strong>för</strong>äldraledighet mot <strong>semester</strong> beviljas bör <strong>en</strong>ligt<br />
<strong>semester</strong>lag<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> mellanliggande och efterföljande lördag och<br />
söndag ingå i <strong>semester</strong>period<strong>en</strong>.<br />
Exempel:<br />
En arbetstagare är <strong>för</strong>äldraledig på heltid. Arbetstagar<strong>en</strong> beviljas<br />
att byta ut sin <strong>för</strong>äldraledighet mot <strong>semester</strong> under två veckor.<br />
Två veckors <strong>semester</strong> blir då 10 <strong>semester</strong>dagar. Föräldraledighetsavdraget<br />
tas bort under hela <strong>semester</strong>period<strong>en</strong>, det vill säga<br />
14 dagar.<br />
2.3 Semester och delp<strong>en</strong>sion<br />
Delp<strong>en</strong>sionslediga arbetstagare ska, vid tillämpning av avtal<strong>en</strong>,<br />
behandlas som deltidsanställda och inte som partiellt lediga.<br />
Detta innebär att <strong>semester</strong>lön och <strong>semester</strong>ersättning beräknas<br />
på deltidslön<strong>en</strong>.<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare önskar kvarstå i anställning efter 65 års ålder<br />
återgår arbetstagar<strong>en</strong> till d<strong>en</strong> ursprungliga anställning<strong>en</strong>s omfattning.<br />
Detta innebär att <strong>semester</strong>lön, både aktuell och ev<strong>en</strong>tuell<br />
sparad, ska beräknas på heltidslön.<br />
Exempel:<br />
En arbetstagare beviljas delp<strong>en</strong>sionsledighet med 40 proc<strong>en</strong>t<br />
under två år fram till planerad p<strong>en</strong>sionsavgång vid 65 år. Under<br />
d<strong>en</strong>na period beräknas <strong>semester</strong>lön på 60 proc<strong>en</strong>t av heltidslön<strong>en</strong><br />
<strong>för</strong> uttagna <strong>semester</strong>dagar, äv<strong>en</strong> sparade <strong>semester</strong>dagar.<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> har kvar outtagna <strong>semester</strong>dagar vid p<strong>en</strong>sionsavgång<strong>en</strong><br />
beräknas <strong>semester</strong>ersättning<strong>en</strong> på samma sätt.<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> kvarstår i anställning efter 65 års ålder återgår<br />
arbetstagar<strong>en</strong> i heltidstjänstgöring och därefter beräknas <strong>semester</strong>lön<strong>en</strong><br />
<strong>för</strong> uttagna <strong>semester</strong>dagar, äv<strong>en</strong> sparade, på heltidslön<strong>en</strong>.<br />
S E M E S T E R I S A M B A N D M E D S J U K D O M , F Ö R Ä L D R A L E D I G H E T E L L E R D E L P E N S I O N
2009<br />
Box 3267, 103 65 Stockholm<br />
Tel 08-700 13 00, Fax 08-700 13 40<br />
www.arbetsgivarverket.se<br />
<strong>Om</strong> <strong>semester</strong> 2009:7