Riv stängslen - Mediestudier
Riv stängslen - Mediestudier Riv stängslen - Mediestudier
Vi pejlade inställningen till valfriheten, friskolorna och resursfördelningen. Framför allt letade vi personliga erfarenheter. Flera av dem vi pratade med blev nyckelpersoner i våra reportage: en ensamstående, nattarbetande mamma med tre barn som gärna ville byta från Eriksbergsskolan, men som inte ansåg sig kunna eftersom hon inte hade någon bil att skjutsa barnen med. Vadå valfrihet? Ett par från Bangladesh som just flyttat sin son tillbaka till den kommunala skolan efter ett år i en internationell friskola en bit bort. Viktigast för dem var att sonen lärde sig svenska och fick ”svenska värderingar” och då föredrog de vanliga klasskamrater framför den mer prestigefyllda internationella miljön. En villafamilj som efter mycket tvekan just skulle skilja sin dotter från hennes kommunala klass där hon trivdes alldeles utmärkt. Frestelsen att få in henne på en friskola med handplockade lärare blev för stor för föräldrarna, samtidigt som de insåg hela det sociala dilemmat. Artikelserien ville göra det möjligt för föräldrar att mötas, att jämföra valsituationer och spegla sig i varandras erfarenheter. Det var inte porträtterandet av de olika familjerna som gjorde artiklarna speciella, utan att vi så medvetet skildrade föräldrarnas dilemman i en medborgerlig kontext – inte bara som enskilda beslut på marknad. Det var de gemensamma aspekterna, framför allt konsekvenserna, av skolvalet vi fokuserade på. Vi förflyttade frågan från köksborden ut på den offentliga arenan, den sfär där vi ”tvingas att lyfta oss till att begrunda frågorna i ett mer allmänorienterat perspektiv” (för att citera SNS demokratiråd 3 ). Föräldrarna var inte där för att illustrera någonting, utan för att vända och vrida på en svår fråga tillsammans med andra. Man kunde tro att ett sådant ideologiskt anslag skulle resultera i en ensidig propaganda mot valfriheten. Men så blev det inte alls – och det var heller inte avsikten. För samtidigt som vi förde upp frågan från det privata till det offentliga, förflyttade vi också diskussionen bort från den hårt polariserade debatten i de politiska församlingarna. Som alltid när PRIVATSAKER 71
en mångfald av vardagsmänniskor med egna erfarenheter släpps in i en diskussion kompliceras och nyanseras de politiska schablonerna. Det fanns saker som var bra med skolvalet och saker som var dåliga. De som tjänade på valfriheten var inte alltid de man kunde förvänta sig. (I de rikaste delarna av Sollentuna var till exempel de kommunala skolorna så socialt homogena att ingen kände något behov av att byta.) Framför allt var det påtagligt svåra beslut som hade lagts på föräldrarna och som just därför behövde föras upp till gemensam diskussion. Kundsamhället En journalistik som huvudsakligen betraktar politiken – det gemensamma – som en angelägenhet för en officiell elit, den förlorar blicken för det medborgerliga i oss alla. En sådan journalistik ser bara två sfärer: den officiella och den privata. Och i privatsfären finns då bara den egna familjen, de egna pengarna och prylarna. En journalistik som behandlar människor som medborgare erkänner möjligheten till samhällsansvar och kollektivt handlande utanför den politiska sfären. Statsvetaren Olof Petersson konstaterade för några år sedan att många människor underskattar andra medborgares samhällsmoral. Folk tror ofta att andra medborgare är mer egoistiska och samhällsfrånvända än de faktiskt är. ”Det vore intressant”, skriver Olof Petersson, ”att närmare undersöka hur denna snedvridning uppstått. Hur formas våra bilder av människan som samhällsvarelse? Vilken betydelse har exempelvis massmedias människosyn?” 4 Flykten bort från det gemensamma är ett återkommande tema i nutida samhällsanalys. Författare som Zygmund Bauman, Robert D Putnam och Naomi Klein resonerar alla, från lite olika utgångspunkter, om medborgerlighetens tillbakagång och om hur samhällslivet individualiseras och avpolitiseras. Ofta sammanfaller analysen med en kritik av konsumtionsideal och marknadstänkande, och siktar mot kärnan i den liberala samhällssynen. För liberalismen, hävdar exempelvis den amerikanske statsvetaren Ben- 72 PRIVATSAKER
- Page 16 and 17: programslägenhet och önskar att s
- Page 18 and 19: Måste det vara så? Många mediekr
- Page 20 and 21: 2 Mötesplatser En fallgrop Mötet
- Page 22 and 23: i Husby och startat lokala diskussi
- Page 24 and 25: Den lokala paradoxen Alla vet att l
- Page 26 and 27: kerna. Förr eller senare kanske de
- Page 28 and 29: allvar nu, efter alla år? Äntlige
- Page 30 and 31: gefär samma sociala ställning som
- Page 32 and 33: Åbyborna och övriga DN-läsare, o
- Page 34 and 35: Läsardiskussion i mars 2000. Allt
- Page 36 and 37: I stället gällde det återigen at
- Page 38 and 39: • • • • • Gå bortom den
- Page 40 and 41: som förs av politiker och experter
- Page 42 and 43: esluten och resultaten, inte på de
- Page 44 and 45: deltagardemokrati med deliberativa
- Page 46 and 47: inriktning - och därmed dess inver
- Page 48 and 49: Traditionella elitdemokrater (eller
- Page 50 and 51: Det som skiljer är mest vem som sk
- Page 52 and 53: 4 Samtal Maktskillnader Redovisning
- Page 54 and 55: - Det enda man kan göra är att ly
- Page 56 and 57: Hur ser då ett fungerande offentli
- Page 58 and 59: möjligheten till kompromiss. För
- Page 60 and 61: gen fungerar. ”Jag är övertygad
- Page 62 and 63: från sammanhang), samtidigt som po
- Page 64 and 65: 5 Privatsaker ”Det föreligger en
- Page 68 and 69: jamin Barber, är politiken något
- Page 70 and 71: esluten som få egentligen önskade
- Page 72 and 73: Nittonåriga tjejer, fyrtiotreårig
- Page 74 and 75: 6 Lundquist (2001), 249 7 Samtidigt
- Page 76 and 77: skulle behövas att alla som flytta
- Page 78 and 79: mot ”invandrare”. ”Dom” är
- Page 80 and 81: samtalet. Hela poängen är att all
- Page 82 and 83: Det gemensamma - igen ”Ja, vad sk
- Page 84 and 85: för många av våra temasidor i ti
- Page 86 and 87: att hitta sätt att diskutera probl
- Page 88 and 89: 7 Folkets röst Idioter Telefonen r
- Page 90 and 91: människor på sidorna så att tidn
- Page 92 and 93: till läsarnas tio-i-topp-lista öv
- Page 94 and 95: fram det komplexa och svårtolkade
- Page 96 and 97: Medborgarens blick En mannen-på-ga
- Page 98 and 99: Ska programledare få bära slöja
- Page 100 and 101: tion to it”, skriver till exempel
- Page 102 and 103: per in fler, annars kan motsättnin
- Page 104 and 105: hamnar i Viksjö. Fast det är samm
- Page 106 and 107: Hej! Oerhört intressant tema. Viss
- Page 108 and 109: Noter 1 Janne Josefssons dolda kame
- Page 110 and 111: ten, Göteborgs-Tidningen, Vestmanl
- Page 112 and 113: Vi tillbringade tre veckor på Skä
- Page 114 and 115: Ett enkelt flygblad med frågor är
Vi pejlade inställningen till valfriheten, friskolorna och resursfördelningen.<br />
Framför allt letade vi personliga erfarenheter. Flera av dem vi pratade<br />
med blev nyckelpersoner i våra reportage: en ensamstående, nattarbetande<br />
mamma med tre barn som gärna ville byta från Eriksbergsskolan, men<br />
som inte ansåg sig kunna eftersom hon inte hade någon bil att skjutsa<br />
barnen med. Vadå valfrihet?<br />
Ett par från Bangladesh som just flyttat sin son tillbaka till den kommunala<br />
skolan efter ett år i en internationell friskola en bit bort. Viktigast<br />
för dem var att sonen lärde sig svenska och fick ”svenska värderingar”<br />
och då föredrog de vanliga klasskamrater framför den mer prestigefyllda<br />
internationella miljön.<br />
En villafamilj som efter mycket tvekan just skulle skilja sin dotter från<br />
hennes kommunala klass där hon trivdes alldeles utmärkt. Frestelsen att<br />
få in henne på en friskola med handplockade lärare blev för stor för föräldrarna,<br />
samtidigt som de insåg hela det sociala dilemmat.<br />
Artikelserien ville göra det möjligt för föräldrar att mötas, att jämföra<br />
valsituationer och spegla sig i varandras erfarenheter. Det var inte porträtterandet<br />
av de olika familjerna som gjorde artiklarna speciella, utan att vi<br />
så medvetet skildrade föräldrarnas dilemman i en medborgerlig kontext<br />
– inte bara som enskilda beslut på marknad. Det var de gemensamma<br />
aspekterna, framför allt konsekvenserna, av skolvalet vi fokuserade på. Vi<br />
förflyttade frågan från köksborden ut på den offentliga arenan, den sfär<br />
där vi ”tvingas att lyfta oss till att begrunda frågorna i ett mer allmänorienterat<br />
perspektiv” (för att citera SNS demokratiråd 3 ). Föräldrarna var<br />
inte där för att illustrera någonting, utan för att vända och vrida på en<br />
svår fråga tillsammans med andra.<br />
Man kunde tro att ett sådant ideologiskt anslag skulle resultera i en<br />
ensidig propaganda mot valfriheten. Men så blev det inte alls – och det<br />
var heller inte avsikten. För samtidigt som vi förde upp frågan från det<br />
privata till det offentliga, förflyttade vi också diskussionen bort från den<br />
hårt polariserade debatten i de politiska församlingarna. Som alltid när<br />
PRIVATSAKER 71