Riv stängslen - Mediestudier
Riv stängslen - Mediestudier Riv stängslen - Mediestudier
Tips 9: Sätt ihop en panel En läsarpanel gör det möjligt att få balans mellan olika intressen och sociala bakgrunder. Med en panel som träffas regelbundet får redaktionen ett garanterat, löpande inflöde av idéer. Paneler föder också en speciell sorts samtal eftersom deltagarna lär känna varandra. Det har det goda med sig att folk blir ärligare och mer avspända efter några träffar. Nackdelen är att diskussionerna efter en tid blir lite förutsägbara, i takt med att deltagarna blir mer och mer ihopsnackade. Efter ett halvår kan det vara dags att byta för att få in nya idéer. Mobila redaktionen provade flera varianter: • • • • Efter vår första artikelserie om Fittja samlade vi en engångspanel för att diskutera lösningar på segregationen. Den rekryterade vi huvudsakligen bland deltagarna på ett öppet möte som vi tidigare hade haft i Fittjaskolan. Vi satte samman en lokal panel i Östberga för att hålla kontakten med området när vi lade ner vår redaktionslokal. Den panelen rekryterade vi med hjälp av ett utskick till alla hushåll i området. Tolv personer var med från början och vi träffades en gång i månaden. Deltagarna fick en gratis prenumeration på tidningen. Vår tredje panel var sammansatt av folk från olika delar av stan. Den gruppen fungerade som bollplank för vår valsatsning i Skärholmen 2002. För att sätta samman gruppen bjöd vi in till ett öppet möte i Skärholmsgymnasiet via annonser i tidningen. Cirka 120 personer kom dit. De fick fylla i ett papper om sin bakgrund och sina intressen, vilket låg till grund för vårt urval. Vi plockade ut 16 personer, men det krympte snart till runt 10 aktiva. Träffar hölls varannan vecka och mot slutet varje vecka, med fri prenumeration som ersättning. Hösten 1998 satte Stockholmsredaktionen samman en läsarpanel som följde kommunfullmäktiges budgetdiskussioner och hjälpte till att hitta relevanta vinklar. Det var ett av de första public journalism-experimenten på DN, innan mobila redaktionen drog i gång. VERKTYG 121
”Är du bra på att uttrycka din åsikt, men också på att lyssna och lära av andra människor?” Rekrytering av läsarpanel i januari 2002. I USA, Finland och Danmark finns många fler exempel på hur paneler kan användas. 3 De går att organisera som folkriksdagar, i mer eller mindre nära samarbete med de vanliga, politiska församlingarna. I USA används ofta paneler för att lösa specifika problem, till exempel stadsplaneringen av en känslig kuststräcka eller en uppflammande etnisk konflikt. Tips 10: Hitta rätt folk Skälet för att ge sig ut och prata med folk eller att sätta samman en panel, är att man vill lära sig saker man inte vet, för att kunna fatta bättre beslut som journalist. Detta blir också en vägledning för urvalet: Vilka människor vet jag minst om? Vilka röster saknas i det offentliga samtalet? Hur 122 VERKTYG
- Page 66 and 67: Vi pejlade inställningen till valf
- Page 68 and 69: jamin Barber, är politiken något
- Page 70 and 71: esluten som få egentligen önskade
- Page 72 and 73: Nittonåriga tjejer, fyrtiotreårig
- Page 74 and 75: 6 Lundquist (2001), 249 7 Samtidigt
- Page 76 and 77: skulle behövas att alla som flytta
- Page 78 and 79: mot ”invandrare”. ”Dom” är
- Page 80 and 81: samtalet. Hela poängen är att all
- Page 82 and 83: Det gemensamma - igen ”Ja, vad sk
- Page 84 and 85: för många av våra temasidor i ti
- Page 86 and 87: att hitta sätt att diskutera probl
- Page 88 and 89: 7 Folkets röst Idioter Telefonen r
- Page 90 and 91: människor på sidorna så att tidn
- Page 92 and 93: till läsarnas tio-i-topp-lista öv
- Page 94 and 95: fram det komplexa och svårtolkade
- Page 96 and 97: Medborgarens blick En mannen-på-ga
- Page 98 and 99: Ska programledare få bära slöja
- Page 100 and 101: tion to it”, skriver till exempel
- Page 102 and 103: per in fler, annars kan motsättnin
- Page 104 and 105: hamnar i Viksjö. Fast det är samm
- Page 106 and 107: Hej! Oerhört intressant tema. Viss
- Page 108 and 109: Noter 1 Janne Josefssons dolda kame
- Page 110 and 111: ten, Göteborgs-Tidningen, Vestmanl
- Page 112 and 113: Vi tillbringade tre veckor på Skä
- Page 114 and 115: Ett enkelt flygblad med frågor är
- Page 118 and 119: utbildad medelklass i bostadsrätt
- Page 120 and 121: gör. Även om de verkar leda bort
- Page 122 and 123: • • • Modellen är enkel: Gå
- Page 124 and 125: Andra verktygslådan: Välja ämne
- Page 126 and 127: Gå till polisen? Aldrig. Artikelse
- Page 128 and 129: han vägrat låna ut sin mobil. Det
- Page 130 and 131: Tredje verktygslådan: Mötet med l
- Page 132 and 133: Men hur gör man, om föräldrar fa
- Page 134 and 135: Ovanliga bildlösningar kan väcka
- Page 136 and 137: Texten låg under en stort uppdrage
- Page 138 and 139: Tidningen måste vara en plats där
- Page 140 and 141: Att lägga människorna högst upp
- Page 142 and 143: • • • Lyft fram fungerande ex
- Page 144 and 145: Ordning på ungarna? En diskussion
- Page 146 and 147: tar. Förvaltningen skulle kunna sa
- Page 148 and 149: f Också i vanligt nyhetstempo g
- Page 150 and 151: tycka att vi behöll samma grepp li
- Page 152 and 153: - Testa frågeställning och vinkel
- Page 154 and 155: 9 Resultat Den tändande gnistan So
- Page 156 and 157: vaktmästaren, uppvuxen i stadsdele
- Page 158 and 159: tiklarna fick uppenbarligen inte in
- Page 160 and 161: Erfarenheter utifrån Just ett öka
- Page 162 and 163: Farhågor och kritik Kritiken mot p
- Page 164 and 165: slutet blev mobila redaktionen bät
Tips 9: Sätt ihop en panel<br />
En läsarpanel gör det möjligt att få balans mellan olika intressen och sociala<br />
bakgrunder. Med en panel som träffas regelbundet får redaktionen<br />
ett garanterat, löpande inflöde av idéer. Paneler föder också en speciell<br />
sorts samtal eftersom deltagarna lär känna varandra. Det har det goda<br />
med sig att folk blir ärligare och mer avspända efter några träffar. Nackdelen<br />
är att diskussionerna efter en tid blir lite förutsägbara, i takt med<br />
att deltagarna blir mer och mer ihopsnackade. Efter ett halvår kan det<br />
vara dags att byta för att få in nya idéer. Mobila redaktionen provade flera<br />
varianter:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
Efter vår första artikelserie om Fittja samlade vi en engångspanel för att<br />
diskutera lösningar på segregationen. Den rekryterade vi huvudsakligen<br />
bland deltagarna på ett öppet möte som vi tidigare hade haft i<br />
Fittjaskolan.<br />
Vi satte samman en lokal panel i Östberga för att hålla kontakten med<br />
området när vi lade ner vår redaktionslokal. Den panelen rekryterade<br />
vi med hjälp av ett utskick till alla hushåll i området. Tolv personer var<br />
med från början och vi träffades en gång i månaden. Deltagarna fick en<br />
gratis prenumeration på tidningen.<br />
Vår tredje panel var sammansatt av folk från olika delar av stan. Den<br />
gruppen fungerade som bollplank för vår valsatsning i Skärholmen<br />
2002. För att sätta samman gruppen bjöd vi in till ett öppet möte i<br />
Skärholmsgymnasiet via annonser i tidningen. Cirka 120 personer kom<br />
dit. De fick fylla i ett papper om sin bakgrund och sina intressen, vilket<br />
låg till grund för vårt urval. Vi plockade ut 16 personer, men det krympte<br />
snart till runt 10 aktiva. Träffar hölls varannan vecka och mot slutet<br />
varje vecka, med fri prenumeration som ersättning.<br />
Hösten 1998 satte Stockholmsredaktionen samman en läsarpanel som<br />
följde kommunfullmäktiges budgetdiskussioner och hjälpte till att hitta<br />
relevanta vinklar. Det var ett av de första public journalism-experimenten<br />
på DN, innan mobila redaktionen drog i gång.<br />
VERKTYG 121