Genom att föda upp höns och sälja ägg har Manu ... - Global Reporting
Genom att föda upp höns och sälja ägg har Manu ... - Global Reporting
Genom att föda upp höns och sälja ägg har Manu ... - Global Reporting
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Genom</strong> <strong>att</strong> <strong>föda</strong> <strong>upp</strong> <strong>höns</strong> <strong>och</strong> <strong>sälja</strong> <strong>ägg</strong> <strong>har</strong> <strong>Manu</strong>ela<br />
López i Guatemala fått igång sin ekonomi. Hon<br />
<strong>och</strong> flera av hennes grannar i byn driver egna småföretag<br />
efter affärsmässiga principer med stöd<br />
av mikrolån från den nystartade bybanken. Allt är<br />
möjligt tack vare den svenska entreprenören Kris-<br />
24<br />
/ Nummer 3-2011 www.entreprenor.se<br />
tina Boman <strong>och</strong> hennes biståndsorganisation.
EGET<br />
FÖRETAG<br />
ÄR VÄGEN UR<br />
FATTIGDOM<br />
Vad är det som gör <strong>att</strong> en dotter av knallebygdens Borås hjälper<br />
f<strong>att</strong>iga Mayaindianer <strong>att</strong> bilda företag? Steget är inte så långt<br />
som man kan tro, säger Kristina Boman, skarpögd civilekonom<br />
som <strong>har</strong> startat en egen biståndsorganisation i Guatemala.<br />
– Jag är i grunden en gammaldags entreprenör <strong>och</strong> tror på företagande<br />
som en väg ur f<strong>att</strong>igdom. Men det ska vara effektiva<br />
insatser. Supereffektiva!<br />
TEXT: AGNETA CARLESON FOTO: KRISTINA ROBBERTS<br />
n lastbil dundrar förbi på den smala grusvägen <strong>och</strong> ett<br />
tjockt dammoln skymmer för en stund den hisnande<br />
utsikten med grönskande kullar, smala grusvägar,<br />
lutande stenmurar <strong>och</strong> fl oden Chuatulul som ett blått,<br />
slingrande sidenband. Lantbrukaren Rafael Macal får en<br />
host<strong>att</strong>ack men ler sedan stort <strong>och</strong> nöjt.<br />
– Det är våra grönsaker på väg till försäljning! Mest <strong>har</strong>icots<br />
verts, av prima kvalitet!<br />
Vi är i byn Xecoral i El Quichédistriktet i norra Guatemala. Luften<br />
är hög <strong>och</strong> ljum, en tufsig get mumsar gräs, en färggrann t<strong>upp</strong> kuckelikuar,<br />
det doftar av blommor <strong>och</strong> nyplöjd mylla. Det är lätt <strong>att</strong> förstå<br />
<strong>att</strong> poeten <strong>och</strong> tonsättaren Evert Taube förälskade sig i detta vackra,<br />
sinnliga landskap <strong>och</strong> återvände hit under många av sina diktarresor.<br />
Men idyllen är delvis förrädisk. Här, liksom i hela regionen, vittnar<br />
obrukade jordlotter <strong>och</strong> nedbrända hus om det grymma inbördeskrig<br />
som rasade i Guatemala från början av 1960-talet till mitten av 1990talet<br />
<strong>och</strong> som drabbade landets ursprungsbefolkning, Mayaindianer-<br />
www.entreprenor.se Nummer 3-2011 / 25
26<br />
Kristina Boman<br />
namn: Kristina Boman<br />
ålder: 48 år<br />
Utbildning: Civilekonom<br />
familj: Sambo <strong>och</strong> stilig vovve<br />
bostad: Villa i Stockholmsförort<br />
intressen: Styrketräning, litteratur<br />
<strong>och</strong> mayakultur.<br />
Läser just nu: New Yorktrilogin av<br />
Paul Auster<br />
Har som motto: Våga försöka <strong>att</strong><br />
genomföra dina drömmar!<br />
/ Nummer 3-2011 www.entreprenor.se<br />
na, särskilt hårt. Många mördades, lemlästades eller<br />
tvingades bort från sina marker <strong>och</strong> gårdar. Under<br />
senare år <strong>har</strong> en del av de överlevande <strong>och</strong> deras barn<br />
återvänt till sina gamla hembyar. De flesta är f<strong>att</strong>iga,<br />
många saknar utbildning, de äldre bär på tunga<br />
minnen av fördrivning, våldtäkt <strong>och</strong> andra grova<br />
övergrepp.<br />
Men det finns också positiva tecken. I Xecoral<br />
liksom en del andra byar här i kommunen Sacapulas<br />
dunkar hammarslag i skymningen, nya hus byggs,<br />
gamla renoveras, stängsel lagas <strong>och</strong> brunnar grävs.<br />
På de mjuka, bördiga kullarna spirar <strong>har</strong>icot verts<br />
<strong>och</strong> andra grönsaker. Om några veckor kommer<br />
bönorna <strong>att</strong> skördas <strong>och</strong> exporteras till bland annat<br />
USA – vilket innebär efterlängtade inkomster till<br />
odlarna.<br />
Odlingarna <strong>har</strong> kommit till med stöd av Fundación<br />
Progresar, den biståndsorganisation som Kristina<br />
Boman driver med finansiellt stöd av sin familj<br />
– hennes pappa var en av grundarna till affärskedjan<br />
Lindex – <strong>och</strong> andra företagare i Västsverige. I dag,<br />
tre år efter <strong>att</strong> projektet startade, deltar 550 familjer<br />
i nio byar i Sacapulas i projektet.<br />
Ett viktigt mål är <strong>att</strong> få igång småföretag som drivs<br />
av byborna själva efter affärsmässiga principer med<br />
stöd av mikrolån <strong>och</strong> ”Village banks”, små banker på<br />
bynivå.<br />
det Märks <strong>att</strong> byborna <strong>har</strong> lärt sig <strong>att</strong> tänka affärsmässigt.<br />
Rigoberta Tojin, fembarnsmor <strong>och</strong><br />
analfabet, visar oss en jordplätt där hon odlar vitlök<br />
som hon säljer på den lokala marknaden. Hennes<br />
barn går numera i skolan, själv drömmer hon om <strong>att</strong><br />
en dag få lära sig <strong>att</strong> läsa <strong>och</strong> skriva.<br />
Vitlökarna som hon drar <strong>upp</strong> doftar gott, men de<br />
är små <strong>och</strong> hänger lite löst från blasten.<br />
– Här behövs det mer konstbev<strong>att</strong>ning, annars går<br />
löken inte <strong>att</strong> <strong>sälja</strong>, konstaterar hon bistert.<br />
– Man måste tänka på kvalitén <strong>och</strong> konkurrensen<br />
från andra odlare.<br />
Färden fortsätter på smala, slingrande bergsvägar<br />
till byn Pie de Aguila några mil bort. Där <strong>har</strong> Kristina<br />
Boman just avslutat ett möte med ett 20-tal kvinnor<br />
från byn om <strong>att</strong> bilda en Village bank. Tanken är <strong>att</strong><br />
särskilt f<strong>att</strong>iga <strong>och</strong> uts<strong>att</strong>a kvinnor ska få stöd <strong>att</strong><br />
starta egna småföretag.<br />
det soM återstår är <strong>att</strong> signera dokumentet<br />
om <strong>att</strong> Fundación Progresar bidrar med grundplåten<br />
till den nybildade banken. Kristina Boman <strong>och</strong><br />
<strong>Manu</strong>ela Argueta López, representant för kvinnorna<br />
i byn, slår sig ned vid ett enkelt träbord, pennorna<br />
raspar <strong>och</strong> de två brister ut i världens varmaste <strong>och</strong><br />
bredaste leenden. Åhörarna applåderar, de medföljande<br />
barnen jublar <strong>och</strong> den enbenta hönan som<br />
bevakat evenemanget flaxar vettskrämd iväg.<br />
– Vi <strong>har</strong> startat ett kvinnoprojekt som ett komplement<br />
till vår övriga verksamhet, berättar Kristina<br />
Boman när hon visar mig runt i byn.<br />
Mayakvinnorna, liksom flertalet kvinnor i Latinamerika,<br />
är hårt uts<strong>att</strong>a för machismokulturen – en<br />
hårdkokt <strong>och</strong> enkelspårig mansbild som ofta leder<br />
till kvinnomisshandel, annat våld <strong>och</strong> missbruk.
Många kvinnor är ensamförsörjare med stora barnaskaror,<br />
en del <strong>har</strong> barn med okända fäder efter<br />
<strong>att</strong> ha blivit våldtagna av regeringssoldater eller<br />
banditgäng.<br />
– Trots det stora ansvar som de här kvinnorna<br />
tvingas ta är deras självkänsla ofta i botten. Ända<br />
sedan de var små <strong>har</strong> de fått höra <strong>att</strong> de är mindre<br />
värda än pojkar, <strong>att</strong> kvinnor inte <strong>har</strong> någon hjärna<br />
<strong>och</strong> <strong>att</strong> de bara duger till <strong>att</strong> laga mat <strong>och</strong> <strong>föda</strong> barn.<br />
Inte undra på <strong>att</strong> de tappar självförtroendet.<br />
ETT 90-TAL KVINNOR I SEX BYAR i området är med i<br />
den första projektomgången. Förutom stöd till egenföretagande<br />
erbjuder man utbildning om barns <strong>och</strong><br />
kvinnors rättigheter <strong>och</strong> annat stöd för <strong>att</strong> stärka<br />
kvinnornas självkänsla.<br />
– Egna inkomster <strong>och</strong> <strong>att</strong> samtala med likasinnade<br />
är avgörande för <strong>att</strong> kvinnorna ska bli mer<br />
självständiga, understryker Kristina Boman <strong>och</strong><br />
kliver vant runt en sörjig v<strong>att</strong>enpöl.<br />
Pie de Aguila liknar andra byar i området, en<br />
gropig, lerig huvudväg kantad med bostäder i fallfärdiga<br />
skjul, gr<strong>upp</strong>er av snoriga, söta ungar som fnittrande<br />
betraktar oss utlänningar, trötta kvinnor som<br />
bär hem lite grönsaker <strong>och</strong> kvistar till bränsle. Snart<br />
går solen ned <strong>och</strong> då blir det beckmörkt, få hushåll<br />
<strong>har</strong> elektricitet. Det är dags för oss <strong>att</strong> ta jeepen tillbaka<br />
till Guatemala City. Vägen är smal <strong>och</strong> kurvig<br />
de första milen, med bergskammar <strong>och</strong> branta stup.<br />
Kristina Boman kör medan hon engagerat berättar<br />
om hur hon vill utveckla Fundacion Progresar<br />
till en vass <strong>och</strong> eff ektiv kraft för <strong>att</strong> minska f<strong>att</strong>igdo-<br />
men bland Mayabefolkningen <strong>och</strong> en förebild inom<br />
biståndsbranschen. Hon vet vad hon talar om, hon<br />
<strong>har</strong> en gedigen bakgrund som biståndsarbetare <strong>och</strong><br />
Sida-konsult <strong>och</strong> <strong>har</strong> ett gott rykte bland branschkollegor<br />
som kunnig, skarpögd <strong>och</strong> engagerad.<br />
Sedan 1992 <strong>har</strong> hon återkommande arbetat i Guatemala<br />
<strong>och</strong> <strong>har</strong> numera kontor <strong>och</strong> bostad i Guatemala<br />
City.<br />
Inte nog med det. Hon är också väl ins<strong>att</strong> i<br />
Mayaindianernas kultur, <strong>och</strong> <strong>har</strong> skrivit en roman<br />
som skildrar den grymma förföljelse som denna<br />
ursprungsbefolkning uts<strong>att</strong>s för. Romanen, Antes<br />
de la Luz – Efter ljuset på svenska – publicerades i<br />
Guatemala förra året <strong>och</strong> fi ck fi na recensioner.<br />
VAD FICK DENNA BEGÅVADE civilekonom från knallebygdens<br />
Borås, dotter till en välbärgad <strong>och</strong> ansedd<br />
företagsledare, <strong>att</strong> engagera sig i f<strong>att</strong>iga Mayaindianer?<br />
Varför väljer hon gång på gång <strong>att</strong> lämna villan,<br />
sambon <strong>och</strong> vovven i Stockholm för det vackra men<br />
våldsamma <strong>och</strong> f<strong>att</strong>iga Guatemala?<br />
– Steget är nog inte så långt som det kanske verkar<br />
först, funderar Kristina Boman.<br />
– Jag är en ganska typisk entreprenör som brinner<br />
för <strong>att</strong> utveckla nya verksamheter.<br />
Det började med <strong>att</strong> hon som just färdig civilekonom<br />
fi ck jobb i Centralamerika, för FN:s barnorganisation<br />
UNICEF. Där lärde hon känna Leticia<br />
Velasquez, som är något så ovanligt som kvinna,<br />
Mayaindian <strong>och</strong> läkare.<br />
– Hon berättade för mig om Mayaindianernas<br />
situation, om förtrycket <strong>och</strong> förföljelsen.<br />
Rafael Macal ska så sin andra<br />
omgång <strong>har</strong>icots verts. Av prima<br />
kvalitet! <strong>Genom</strong> <strong>att</strong> starta<br />
små jordbruksföretag <strong>och</strong> lära<br />
sig effektiva <strong>och</strong> rationella<br />
metoder för odling, marknadsföring<br />
<strong>och</strong> försäljning kan byborna<br />
öka sina inkomster <strong>och</strong><br />
långsiktigt förbättra sina liv.<br />
När deras köpkraft ökar får<br />
man igång en god cirkel som<br />
gynnar hela samhället.<br />
Det här är Guatemala<br />
u Landet <strong>har</strong> 13,7 miljoner<br />
invånare <strong>och</strong> är till ytan en fjärdedel<br />
av Sverige. Cirka hälften av invånarna<br />
är mayaindianer, 45 procent ladinos<br />
(blandning av europeisk <strong>och</strong> inhemsk<br />
härkomst), övriga andra folkgr<strong>upp</strong>er.<br />
u BNP per capita: 2 660 US-dollar<br />
(2008). Inkomstskillnaderna är bland<br />
de största i världen <strong>och</strong> ungefär 75<br />
procent av befolkningen lever under<br />
FN:s f<strong>att</strong>igdomsgräns. 30 procent är<br />
analfabeter.<br />
u 2009 <strong>upp</strong>gick den svenska<br />
exporten till Guatemala till 337<br />
miljoner kronor (huvudsakligen<br />
telekommunikationsutrustning) <strong>och</strong><br />
importen till 55,4 miljoner kronor<br />
(mest kaffe).<br />
u UD varnar i sina reseråd för det<br />
växande våldet <strong>och</strong> den utbredda<br />
korruptionen. Läs mer på www.<br />
swedenabroad.com/guatemala<br />
Källor: Utrikespolitiska Institutet,<br />
UD, Sida, Wikipedia<br />
www.entreprenor.se Nummer 3-2011 / 27
28<br />
/ Nummer 3-2011 www.entreprenor.se<br />
Jag hade aldrig hört talas om dessa ohyggliga<br />
grymheter tidigare!<br />
EftEr trE år i CEntralamErika var hon åter<br />
hemma i Sverige men längtade oavbrutet tillbaka.<br />
– Det är vanligt när man åker ut som ung. Första<br />
landet man arbetar i blir som en ankunge – man kan<br />
inte släppa det! Kristina Boman fick jobb inom ett<br />
biståndsprogram för v<strong>att</strong>en <strong>och</strong> sanitet, <strong>och</strong> som<br />
30-åring åkte hon runt <strong>och</strong> granskade latrinbyggen<br />
i Nicaragua, Honduras <strong>och</strong> Guatemala. Och<br />
stormtrivdes! Men hon såg också bristerna i en del<br />
biståndsprojekt, något som orsakade irriterande<br />
skavsår i hennes boråsiska företagarsjäl.<br />
– Som ett typiskt barn av knallebygden <strong>har</strong> jag<br />
lärt mig <strong>att</strong> köpa eller tillverka för ett bra pris <strong>och</strong><br />
<strong>sälja</strong> till ett bra pris - för då blir alla nöjda! Men inom<br />
biståndet var det inte ovanligt med för låga krav på<br />
mottagarna <strong>och</strong> för mycket ”tycka synd om”!<br />
SvErigE <strong>har</strong> En bra förEtagSkultur med ärliga<br />
<strong>och</strong> seriösa företagare, tycker hon. Hennes egen<br />
pappa är ett gott exempel <strong>och</strong> en viktig förebild.<br />
– Han byggde <strong>upp</strong> Lindex med hjälp av de berömda<br />
två tomma händerna, en utmärkt näsa för affärer<br />
samt en massa engagemang <strong>och</strong> sunt förnuft. Han<br />
<strong>har</strong> alltid jobbat hårt <strong>och</strong> seriöst, det var aldrig något<br />
dalt eller flum – <strong>och</strong> det <strong>har</strong> varit framgångsrikt.<br />
Medan Kristina Boman forts<strong>att</strong>e som biståndskonsult<br />
tog tre livsdrömmar form i hennes huvud:<br />
<strong>att</strong> starta en biståndsorganisation i Guatemala,<br />
skriva en roman om förtrycket av Mayaindianerna<br />
<strong>och</strong> bidra till <strong>att</strong> förbättra kvalitén i biståndet. Vid 48<br />
års ålder är de två första drömmarna på plats.<br />
Hur går det med den tredje drömmen? Hur jobbar<br />
Fundaciónen? Att ha som mål <strong>att</strong> åstadkomma toppkvalitet<br />
i biståndet är ju minst sagt kaxigt.<br />
Kristina Boman sladdar vant genom kurvorna,<br />
det är beckmörkt ute men hon <strong>har</strong> kört de slingriga<br />
30 milen mellan Sacapulas <strong>och</strong> Guatemala City
Rigoberta Tojin <strong>har</strong> kommit igång med<br />
<strong>att</strong> odla vitlök för husbehov <strong>och</strong> försäljning<br />
på den lokala marknaden. Hon är<br />
fembarnsmor <strong>och</strong> analfabet. Men hennes<br />
barn går numera i skolan, <strong>och</strong> själv<br />
drömmer hon om <strong>att</strong> en dag få lära sig<br />
<strong>att</strong> läsa <strong>och</strong> skriva.<br />
många gånger. Hon vet <strong>att</strong> man inte får stanna även<br />
om någon vid vägkanten kallar på hjälp. Överfall<br />
är vanligt, <strong>och</strong> den som ser ut som en nödställd –<br />
kanske ett barn eller en kvinna – kanske i själva<br />
verket agerar lockbete.<br />
– Huvudproblemet för dem vi arbetar med är <strong>att</strong><br />
de är f<strong>att</strong>iga. De arbetar hårt som jordbrukare, men<br />
inkomsterna räcker inte till för ett rimligt liv.<br />
GENOM ATT STARTA små jordbruksföretag <strong>och</strong> lära<br />
sig eff ektiva <strong>och</strong> rationella metoder för odling, marknadsföring<br />
<strong>och</strong> försäljning kan de öka sina inkomster<br />
<strong>och</strong> långsiktigt förbättra sina liv. När deras köpkraft<br />
ökar får man igång en god cirkel som gynnar hela<br />
samhället. Det är grundtanken, fortsätter hon.<br />
– Och vi ställer höga krav på deltagarna, precis<br />
som på oss själva. Man måste vara engagerad <strong>och</strong><br />
målinriktad. Vi accepterar inget fl um från något<br />
håll!<br />
– Våra fi nansiärer ska känna sig fullständigt<br />
trygga, varje krona de satsar ska ge utdelning i form<br />
av bra verksamhet.<br />
Det dagliga arbetet med Fundación Progresar leds<br />
av Leticia Velasquez, som med åren blivit en nära<br />
vän. Organisationen <strong>har</strong> kontor i Guatemala City<br />
<strong>och</strong> Sacapulas med sammanlagt 24 anställda – varav<br />
nio på heltid – <strong>och</strong> en styrelse med biståndsexperter<br />
från Sverige <strong>och</strong> Guatemala.<br />
Nu skymtar ljusen från Guatemala City <strong>och</strong> på<br />
håll vulkanen Pacaya som vid ett utbrott i maj 2010<br />
bäddade in huvudstaden i ett tjockt asklager. Det är<br />
en farlig stad där stora områden styrs av våldsamma<br />
ungdomsgäng, så kallade maras. Kristina Boman bor<br />
i den stadsdel som är bäst bevakad av polis, men även<br />
här skyddas bageriet där vi stannar för <strong>att</strong> köpa lite<br />
bröd av två trötta vakter med automatvapen i högsta<br />
hugg.<br />
– F<strong>att</strong>igdom <strong>och</strong> droger är de viktigaste orsakerna<br />
till våldet, säger Kristina Boman i hissen <strong>upp</strong> till<br />
kontoret. Ibland är jag faktiskt riktigt rädd.<br />
Hon tar inte ut någon ersättning för sitt arbete<br />
med Fundaciónen, utan arbetar parallellt som biståndskonsult.<br />
Är det värt allt slit?<br />
– Absolut! Jag känner mig som en entreprenör av<br />
den gamla stammen som vill bidra till en bra samhällsutveckling<br />
<strong>och</strong> tror på företagande som den<br />
bästa vägen ur f<strong>att</strong>igdom. Det fungerade för Sverige<br />
– <strong>och</strong> säkert för Guatemala också!<br />
DET STATIGA BISTÅNDET är viktigt, <strong>och</strong> Sida <strong>har</strong><br />
många bra projekt, fortsätter hon. Men små biståndsorganisationer<br />
som Fundación Progresar behövs<br />
också. Det fi nns många privatpersoner <strong>och</strong> företag<br />
som vill donera pengar till projekt som de tycker är<br />
meningsfulla.<br />
– Vi vill erbjuda ett eff ektivt bistånd som verkligen<br />
når fram <strong>och</strong> som drivs enligt företagsekonomiska<br />
principer. Jag tycker <strong>att</strong> vi är på god väg <strong>att</strong> lyckas! ▲<br />
Biståndsorganisationen<br />
Fundación Progresar<br />
u Driver lantbruksutvecklingsprojekt<br />
i nio f<strong>att</strong>iga byar i Sacapulas, El<br />
Quichédistriktet i norra Guatemala.<br />
550 familjer deltar i den första projektperioden,<br />
2009–2012.<br />
u Målet är <strong>att</strong> familjerna på sikt ska<br />
klara sin egen försörjning <strong>och</strong> få ett<br />
bättre liv genom <strong>att</strong> starta företag med<br />
långsiktigt hållbara verksamheter. Man<br />
driver också ett kvinnoprojekt för <strong>att</strong><br />
stärka särskilt uts<strong>att</strong>a kvinnor.<br />
u Fundaciónen <strong>har</strong> nio heltidsanställda<br />
<strong>och</strong> anlitar experter inom främst<br />
jordbruk, boskapsskötsel, marknadsföring,<br />
mikrokrediter, miljö, v<strong>att</strong>en,<br />
sanitet, demokrati <strong>och</strong> jämställdhet för<br />
utbildningar <strong>och</strong> teknisk rådgivning.<br />
u Läs mer på hemsidan: www.<br />
fundacionprogresarguatemala.org.<br />
u Vill du ha kontakt med organisationen,<br />
kontakta stiftelsen Stöd<br />
för utveckling på SEB i Göteborg.<br />
Christina Backman, telefon 031-62<br />
25 16. Eller mejla! fundprogresar@<br />
fundacionprogresarguatemala.org<br />
www.entreprenor.se Nummer 3-2011 / 29