Strålskyddsnytt nr. 1-2006 - the Centre for Radiation Protection ...
Strålskyddsnytt nr. 1-2006 - the Centre for Radiation Protection ...
Strålskyddsnytt nr. 1-2006 - the Centre for Radiation Protection ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
vårplöjning för att minska upptaget<br />
till spannmålskärnan.<br />
Under sommaren 1986 påbörjades<br />
regelbunden provtagning<br />
av vallar, beten, spannmål och<br />
markprover från ett antal gårdar<br />
i de värst drabbade länen,<br />
s.k. specialgårdar. Den första<br />
vallskördens cesiumhalt 1986<br />
kontrollerades på många gårdar<br />
i landet. Den andra vallskörden<br />
visade sig innehålla<br />
väsentligt lägre halter.<br />
Cs-137 i jordbruksgrödor<br />
1986-2005<br />
På specialgårdarna har halterna<br />
och överföringen av Cs-137 i jordbruksgrödor<br />
undersökts på utvalda<br />
jordbruksmarker i Uppsala, Västmanlands,<br />
Gävleborgs, Västernorrlands<br />
och Jämtlands län mellan 1986-2005.<br />
Det var ett 70- tal gårdar fram till<br />
1994 och cirka hälften senare. De grödor<br />
som analyserades var vall, bete,<br />
spannmålskärna och några få baljväxtprover.<br />
Cesiumhalterna har i alla<br />
grödor sjunkit relativt snabbt, men är<br />
<strong>for</strong>tfarande högst i Gävleborgs län och<br />
lägst i Västernorrlands- och Uppsala<br />
län. Generellt är Cs-137-halten mycket<br />
låg i grödorna 20 år efter Tjernobylolyckan.<br />
De högsta värdena fi nns i betesgräs,<br />
medan de är lägre i vallgräs<br />
och lägst i spannmålskärna.<br />
Figur 1 visar en markant minskning<br />
av Cs-137 halterna i vall från<br />
alla län sammantaget under perioden<br />
1986-2005. De högsta halterna av Cs-<br />
137 uppmättes under de två första åren<br />
efter Tjernobylolyckan. Medelhalten<br />
var 3 000 Bq/kg (alla koncentrationer i<br />
växtmaterial anges som torrsubstans).<br />
Efter de två första åren var den årliga<br />
minskningen i Cs-137-halt låg. Under<br />
åren 1988-2005 var Cs-137-medelhalten<br />
250 Bq/kg, det vill säga cirka 12<br />
gånger lägre halter jämfört med åren<br />
1986-1987.<br />
Figur 3. Cs-137 i<br />
lammkött (färskvikt)<br />
och betesvegetation<br />
(torrsubstans) mellan<br />
åren 1990-1997.<br />
Depositionen i de studerade<br />
betesmarkerna<br />
var ca 15 kBq/m 2 .<br />
Figur 2. Cs-137<br />
fördelning i procent<br />
per cm för provplats<br />
Hille (mulljord) inom<br />
skiktet 0-20 cm,<br />
1987-2002.<br />
Medelhalten för Cs-137 i spannmål<br />
i de undersökta länen var under perioden<br />
1986-2005 cirka 10-30 gånger<br />
lägre än medelhalten för Cs-137 i vall.<br />
Betesmark har högst överföring av Cs-<br />
137 till växten. Detta beror till stor del<br />
på att dessa marker sällan eller aldrig<br />
gödslas eller plöjs. Mulljordar ger en<br />
högre överföring av Cs-137 till växten,<br />
eftersom växttillgängligheten ökar till<br />
följd av att mindre mängd cesium kan<br />
bindas till mineralpartiklar i marken.<br />
Jordbruk med extensiv drift har högre<br />
överföring av radiocesium än jordbruk<br />
med intensiv drift.<br />
Miljöövervakning av Cs-137 på<br />
åkermark<br />
Ovanstående resultat styrks av en pågående<br />
nationell miljöövervakningsstudie<br />
av åkermark. Den visar bl.a. att<br />
Cs-137-halterna i grödor var mycket<br />
låga 16 år efter Tjernobylolyckan.<br />
Detta baseras på provtagning på ca<br />
3 000 åkermarker i hela landet, i vall<br />
och spannmålskärna samt i övre delen<br />
av matjordsskiktet. De lägsta halterna<br />
återfi nns som förväntat i spannmålskärna,<br />
vanligtvis 10 till 100 gånger<br />
lägre än i vall. Det beror delvis på att<br />
cesium inte lagras in i spannmålskärnan<br />
i lika stor utsträckning som i gräs-<br />
vegetation. Den genomsnittliga<br />
halten av Cs-137 i vallgräs var<br />
högst i Gävleborgs och Västerbottens<br />
län, men även relativt<br />
hög i Kronobergs och Jönköpings<br />
län. Halten Cs-137 var<br />
sällan över 20 Bq/kg i vallgräs,<br />
de högsta värdena var 35 Bq/kg<br />
och de lägsta 0 Bq/kg. Medelhalten<br />
av Cs-137 i spannmålskärna<br />
för alla länen 2001 var 1<br />
Bq/kg med en spridning mellan<br />
0-7 Bq/kg.<br />
Nedtransport av Cs-137 i<br />
markprofilen<br />
I områden där nedfallet var relativt<br />
högt har förändringar av djupfördelningen<br />
av Cs-137 i markprofi len<br />
undersökts. De åtta provplatserna låg<br />
på mineraljord eller mulljord i U, C,<br />
X, Y, och Z-län. Från 1987 till 2002<br />
förfl yttades Cs-137-aktiviteten nedåt<br />
i alla undersökta markprofi ler. Fram<br />
till 1994 fanns mer än 50 procent i<br />
skiktet 0-5 cm. Transporthastigheten<br />
var 0,3-1,0 cm per år. Störst nedtransport<br />
i markprofi len observerades för<br />
provplatsen Hille som är en betesmark<br />
på mulljord (fi gur 2). En djupare fördelning<br />
av radioaktivt cesium i jorden<br />
innebär dels att upptaget i växter kan<br />
minska på sikt, dels att strålningsnivån<br />
ovanför marken blir lägre.<br />
Djurhållning<br />
Olika djurslag tar upp radioaktiva<br />
ämnen i varierande grad. Överföring<br />
av Cs-137 till kött är större än till<br />
mjölk. Idisslare binder cesium i mindre<br />
mängd än vad icke-idisslare gör.<br />
Skillnader mellan och inom djurslag<br />
förklaras bl.a. av skillnader i foderstat,<br />
fodersmältning och ålder. Överföringen<br />
av radioaktivt cesium är stor i<br />
djur som har en hög ämnesomsättning<br />
i förhållande till sin kroppsvikt t.ex.<br />
hos fjäderfä. Experiment vid Sveriges<br />
lantbruksuniversitet har studerat överföring<br />
av Cs-137 till de viktigaste husdjursslagen.<br />
Försök med betande får<br />
på en gård i norra Jämtland visade att<br />
Cs-137 halten i kött ligger över gränsvärdet<br />
(300 Bq/kg) för saluförande vid<br />
relativt ett relativt lågt nedfall av Cs-<br />
137, 15 kBq/m 2 (fi gur 3).<br />
Motåtgärder finns<br />
Det fi nns en rad åtgärder som kan vidtas<br />
inom växtodlingen för att minska<br />
konsekvenserna under det första året <br />
1/<strong>2006</strong> <strong>Strålskyddsnytt</strong><br />
Forts. på sid 20<br />
19