nr 5-2008.indd - Ultunesaren
nr 5-2008.indd - Ultunesaren
nr 5-2008.indd - Ultunesaren
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ultuna Studentkårs<br />
medlemstidning<br />
Nr 5/2008<br />
<strong>Ultunesaren</strong><br />
Tema: Is - Årgång 70<br />
Ser någon bandybollen? - Examensarbete från södra fi lialen - Icebar Stockholm - Isiga drinkar<br />
Bland lunnefåglar och lava - Enaforsholm - Åre 2009 - Isbjörn - mer än bara en drink - Fråga Jyns
2<br />
Nr 5 - 2008<br />
Årgång 70<br />
Ansvarig utgivare<br />
Lillemor GULDVINGE<br />
Torstensdotter<br />
Redaktör<br />
Lillemor GULDVINGE<br />
Torstensdotter<br />
Stf redaktör<br />
Madeleine VARGTASS Magnusson<br />
Art director<br />
Julia PANTHERA Fransson<br />
Hemsidesansvarig<br />
Madeleine VARGTASS Magnusson<br />
Skribenter<br />
Elisabet Franksson<br />
Camilla GAFFA Persson<br />
Emma HOPPA Tylstedt<br />
Fotografer<br />
Anna Samuelsson<br />
Tobias FOTÓN Neselius<br />
Illustratör<br />
Julia PANTHERA Fransson<br />
Övrig medarbetare<br />
Niclas MAJOR Olsson<br />
Omslagsbild:<br />
Tobias FOTÓN Neselius<br />
Epost: ultunesaren@stud.slu.se<br />
Adress: box 7074, 750 07 Uppsala<br />
Besöksadress: Duhrevägen 6<br />
Telefon: 018-67 30 54<br />
Hemsida: www.ultunesaren.se<br />
Repro och tryck: Exakta tryck<br />
Upplaga: 2500 + pdf-version<br />
Nästa manusstopp: se hemsidan<br />
Skriv gärna till oss! Bidrag välkomnas, men<br />
redaktionen ansvarar ej för ej beställda texter<br />
och förbehåller sig rätten att redigera insänt<br />
material. Vänligen lämna in manus via e-post.<br />
Innehåll<br />
Smått & Gott 03<br />
Ser någon bandybollen? 04<br />
Ordförande har ordet 06<br />
Noterat från kårmötet 07<br />
Arbete från södra fi lialen 08<br />
Sthlm Icebar 09<br />
Styret informerar 10<br />
Bland lunnefåglar och lava 12<br />
Ditt bästa vinterminne? 14<br />
Enaforsholm 15<br />
Isiga drinkar 16<br />
Istid - en kall historia 17<br />
Åreresan 2009 18<br />
Isbjörn - inte bara en drink 19<br />
Fråga Jyns 21<br />
Studentkårens råd 22<br />
Jubileum 22<br />
Korsord 23<br />
Guldiga tack<br />
Mitt år som redaktör är nu till ända och det är med<br />
ett visst vemod som jag lämnar min post. Tiden har<br />
fl ugit förbi, men vi har ändå hunnit med både långväga<br />
resor och reportage hemmavid. Vi har fi rat 70e<br />
årgången och varit lite bak&fram. I detta nummer<br />
är temat is, men stämningen på redaktionen är allt<br />
annat än kylig för det. På sidan 8 får du lära dig lite<br />
mer om mitt absoluta favoritdjur grISen, eller varför<br />
inte få en historisk tillbakablick till istiden? (sid 17)<br />
Saknar du sommarvärmen kan den återfi nnas på<br />
sidan 12 och isiga drinkar till nyårsfi randet erbjuds<br />
på sidan 16!<br />
Det är alltså dags för mig att lämna redaktörskappan<br />
vidare. Det har varit ett väldigt givande och<br />
roligt år med många spännande idéer och glada<br />
skratt men även åtskilliga sena timmar på redaktionen.<br />
I år har vi arbetat särskilt för att få andra utskott att bidra till tidningen. Styrelsen har fått<br />
Styrelsen informerar där de informerar om sådant som är viktigt för dig som student just nu,<br />
men även om sådant som kan vara intressant för dig som lämnat Ultuna. Jag hoppas att det<br />
arbetet kan fortsätta och att ännu fl er utskott vill bidra med artiklar för att synas.<br />
Jag vill självklart tacka min underbara redaktion, utan er hade det varit väldigt svårt, ja helt<br />
enkelt omöjligt! ;) Ni har gjort ett toppenjobb och jag kommer att tänka tillbaka på tiden tillsammans<br />
med er med värme i hjärtat. Ni är guld värda! Ett särskilt tack till dig PANTHERA,<br />
du har varit en klippa och du har gjort ett kanonbra jobb med layouten! Jag har fullt förtroende<br />
för dig som redaktör och jag önskar dig all lycka i ditt arbete!<br />
Tack för mig!<br />
Puss&kram,<br />
Lillemor GULDVINGE Torstensdotter<br />
Redaktör 2008
Skridskovett<br />
När du går ut på vinterisarna i jul så glöm inte att ta med dig sällskap, utrustning och<br />
kunskap! Du bör ha isdubbar, räddningslina, pik och ryggsäck. Om du skulle gå ner<br />
dig i en vak så är det viktigt att försöka ta det lugnt. När man hamnar i kallt vatten<br />
utsätts kroppen för en temperaturchock, andningen ökar och blodcirkulationen<br />
minskar i armar och ben, de fl esta tappar talförmågan, åtminstone de första sekunderna.<br />
Försök orientera dig och se var du kom i från eftersom du vet att isen höll där<br />
(åtminstone innan du gick ner dig) och börja jobba dig upp med isdubbarna.<br />
www.ultunesaren.se<br />
Med önskan om en<br />
God Jul<br />
och ett<br />
Gott Nytt År<br />
GULDVINGE, PANTHERA, VARGTASS,<br />
FOTÓN, Elisabet, GAFFA, HOPPA,<br />
Anna & MAJOR<br />
Tävling!<br />
Eftersom vi har temat ”is” i detta nummer<br />
av <strong>Ultunesaren</strong> vill vi att du räknar antalet<br />
”is” som du kan hitta i tidningen. Både<br />
”is” som ett enskilt ord och ”is” som ingår<br />
i andra ord, t ex i gris. Skicka in svaret till<br />
uls_ult@stud.slu.se. Fina priser utlovas!<br />
3
Är det någon som ser<br />
Bandy är sporten där ingen ser bollen,<br />
trots att den är orange. Om detta beror<br />
på planens storlek eller bandykaff et kan<br />
man diskutera, men det återkommer vi<br />
till. Redan här kan vi dock avslöja en<br />
stor nyhet inom sporten. Till den här<br />
säsongen har Svenska Bandyförbundet<br />
bestämt sig för att byta ut de klassiska,<br />
orangea bollarna mot ceriserosa för att få<br />
en mer publikvänlig bandy.<br />
Plats på plan<br />
Planen är ungefär lika stor som en fotbollsplan<br />
och elitseriematcherna spelas<br />
mellan två 11-mannalag. En bandyspelare<br />
måste förutom skridskor och<br />
klubba även ha hjälm, munskydd och<br />
halsskydd. Reglerna i övrigt påminner<br />
om andra lagsporters: helt enkelt att få<br />
4<br />
Bandyspelare utan bandyboll<br />
18 år i rad har SM-fi nalen i bandy spelats på Studenternas<br />
IP i Uppsala. I mars nästa år är det dags igen, men så<br />
länge måste man inte vänta för att se det röda nystanet<br />
rulla över blankpolerad is. I dagarna drar bandyns Elitserie<br />
igång, och Uppsalalaget Sirius ska återigen slåss med<br />
Sveriges bästa lag om en åtråvärd plats på isen den där<br />
lördagen i mars. Aldrig varit på bandy? Bara lugn! I <strong>Ultunesaren</strong>s<br />
lilla bandyskola får du veta allt du behöver för att<br />
kunna njuta för fullt från läktaren i vinter.<br />
in bollen i motståndarens målbur fl est<br />
gånger under 90 minuter. Även off sideregeln<br />
och utvisning för ojusta tacklingar<br />
och slag tillämpas. Något som skiljer<br />
bandyn från andra sporter är hör<strong>nr</strong>usen,<br />
men dem förstår du lättast genom att<br />
spana in dem på plats. Utan att gå in<br />
för mycket på detaljer kan man säga att<br />
bandy kräver bra kondition, pricksäkerhet<br />
och hårda knäskålar!<br />
Påklätt i publiken<br />
Nu när vi har koll på bandyns grunder<br />
är det dags att vända blickarna från planen,<br />
upp mot läktaren, för det är ju trots<br />
allt där vi kommer att befi nna oss under<br />
matchen. I bandyns regelsamling kan<br />
man läsa följande: ”Temperatur under<br />
-22° C innebär att matchen ställs in.”<br />
Från detta kan vi väl alla dra slutsatsen<br />
att det inte bara är spelarna som måste<br />
vara rätt utrustade. Redan innan termometern<br />
sjunkit ner till denna temperatur<br />
kan det vara nog så kallt för oss åskådare.<br />
Principen att tillämpa är följande:<br />
klä dig som du tror du behöver, ta sedan<br />
på dig ytterligare två tröjor samt ett<br />
par långkalsonger. Glöm för all del inte<br />
mössa och vantar. Vantarna ska gärna<br />
vara av den tjocka, välfodrade typen för<br />
att åstadkomma bästa möjliga bandyklapp<br />
(se nedan). Vad du tar på dig på<br />
fötterna spelar ingen roll, du kommer att<br />
frysa ändå.<br />
Pausa som ett proff s<br />
I pausen mellan första och andra halvlek<br />
är det dags att plocka fram bandyportföljen.<br />
Denna bruna, slitna tingest<br />
har blivit en institution på de svenska<br />
läktarna. I den har man en termos med<br />
bandykaff e: starkt kaff e med tillsats av<br />
ännu starkare grejer. Även andra varma<br />
drycker såsom glögg eller varm choklad<br />
går bra. Detta smuttar man i sig samtidigt<br />
som man äter en korv från kiosken,<br />
promenerar ett varv runt planen för att<br />
få igång blodcirkulationen i sina frusna<br />
tår och ser ismaskinerna glida fram i<br />
strålkastarljuset. I pausen kan man alltså<br />
slappna av, men när matchen är igång<br />
gäller det att vara på alerten. På bandyplanen<br />
händer saker snabbt, och så fort<br />
man lämnar den med blicken kommer<br />
någon förmodligen att göra årets<br />
genomåkning och sätta en stenhård boll<br />
i krysset. Som en man kommer publiken<br />
då att dra igång den berömda bandyklappen,<br />
som karakteriseras av ljudet<br />
från 2000 par vantar som applåderar på<br />
en och samma gång. Du får då skynda<br />
dig att instämma och kanske slänga in<br />
ett ”Bra jobbat, gubbar!” eller annan<br />
passande fras som du snappat upp från<br />
en läktargranne, så kommer ingen att<br />
märka din blunder.<br />
Nu är du redo! Det är bara att rota fram<br />
raggsockorna, packa bandyportföljen<br />
och dra med en vän till Studan i vinter,<br />
så lovar Sirius att bjuda på de sportsliga<br />
läckerheterna.
Lagkapten Pierre Roos, nummer 5 i<br />
Sirius Bandy, svarar:<br />
Den 9 november drar Elitserien igång.<br />
Hur har ni förberett er?<br />
Vi har tränat på stor plan sen i början<br />
av oktober. Innan dess har vi kunnat<br />
träna på rink, och redan innan sommaruppehållet<br />
tränade vi på rink en gång i<br />
veckan, blandat med barmarksträning.<br />
Vi har också spelat Svenska cupen i<br />
bandyhallen i Västerås.<br />
Förra säsongen var Sirius nära att<br />
ramla ur Elitserien. Hur går det i år?<br />
Målsättningen är att göra en bättre<br />
säsong än förra året, både resultatmässigt<br />
och spelmässigt. Vi har värvat fem nya<br />
spelare som har lyft oss rejält.<br />
Vad är det som är så roligt med bandy?<br />
Varför ska SLU-studenterna komma<br />
och titta på er i vinter?<br />
Det är ett läckert spel! Vi har många<br />
läckra spelare. Speciellt kan jag lyfta<br />
fram Andreas Eskhult, en mycket<br />
teknisk spelare, som är ensam om sin<br />
spelstil i Sverige.<br />
Slutligen: Ser man verkligen bollen?<br />
Ja, sen vi fått nya lampor är det inga<br />
problem! <br />
Kalla fakta<br />
Hör du också till dem som tycker att en blankpolerad is är bland<br />
det vackraste som fi nns? Bara för dig ska vi då titta närmare på<br />
bandybanornas bestar; ismaskinerna.<br />
• Med ismaskinens hjälp hålls planen ren och slät. Före, i mitten<br />
och efter matcherna kan man se dem cirkulera på Studans is.<br />
• En stor kniv under maskinen hyvlar av ett lager is, som samlas<br />
upp i en behållare inuti. Bakom kniven sitter en tvättanordning<br />
som tvättar isen från löv, grus, blod och tårar. För att inte isen ska<br />
bli tunnare varje gång läggs slutligen vatten på, lika mycket som<br />
man hyvlat av. Detta ger nyspolad is sin spegelblanka yta.<br />
• Det krävs inget särskilt körkort för att köra ismaskin. Insatta<br />
källor vill göra gällande att det tar 15 minuter att lära sig köra,<br />
men 15 år att lära sig göra förstklassig is.<br />
• Topphastigheten uppskattas till 30 km/h, men ju långsammare<br />
man kör, desto bättre blir isen. Helst hade ismästaren sett halvtidpauser<br />
på 25-30 minuter, men det uppskattas av någon anledning<br />
inte av publiken.<br />
• Har du fortfarande inte fått nog? För 1 miljon kronor kan du<br />
skaff a dig ett eget åkdon, med dubbdäck och fyrhjulsdrift som<br />
standard. Och som om det inte vore nog: tack vare all avhyvlad is<br />
du samlar på dig kan du bygga snögubbar och åka pulka redan i<br />
oktober!<br />
Ismaskinen jobbar<br />
text & foto Matilda Brink<br />
5
ORDFÖRANDEN HAR ORDET<br />
Året lider mot sitt slut<br />
Mitt beslut att kandidera till kårordförande tog jag på nyårsaftons<br />
morgon 2007. Ett beslut som jag absolut inte ångrar idag!<br />
Det har naturligtvis inte alltid varit en dans på rosor men å<br />
andra sidan, vilket uppdrag är det?<br />
Som ordförande gäller det att ha många bollar i luften<br />
samtidigt. Något av det viktigaste man gör är att vara studentrepresentant<br />
på några av universitetets möten. Detta<br />
ger en god möjlighet att påverka olika beslut samtidigt som<br />
det ger en mycket god inblick i vad som pågår och hur saker<br />
och ting fungerar på universitetet, något som jag tycker har<br />
varit mycket intressant. Man lär sig mötesteknik, en del om<br />
ekonomi, hur stora byggen planeras m.m. Några av höjdpunkterna<br />
under året har varit de olika stora middagar som jag har<br />
fått gå på. Det har bland annat varit Högtids-KK vilket är en<br />
överlämningsmiddag för bl.a. ordförande i kuratorskonventet,<br />
SLU:s doktorspromotion, kårens baler o.s.v. Sammantaget har<br />
det varit ett utmanande och roligt år där jag har fått erfarenheter<br />
som jag aldrig hade fått på något annat sätt. Jag har<br />
dessutom fått många nya vänner och utvecklats mycket som<br />
människa. Som ni kanske förstår kan jag varmt rekommendera<br />
kårengagemang och vill önska nästa års styrelse och andra<br />
kårfunktionärer lycka till!<br />
The year through the eyes of a PhD student<br />
Not many weeks are left now of the year of 2008. For me it<br />
has been an exciting year full of changes and opportunities. As<br />
the chairman of the ULS PhD student council I have had the<br />
opportunity to meet many new people and make new friends.<br />
Th e idea with lunch seminars turned out a success and they<br />
will continue in January. Th e buddy system is fi nally launched<br />
and is slowly progressing. Writing this, the new board for the<br />
PhD student council next year has just been nominated by the<br />
council, and by the time you read this, they are hopefully properly<br />
elected at the student union November meeting. We are<br />
very happy that all positions have been fi lled and wish the new<br />
board a good year 2009. Perhaps it is your turn to be a part<br />
of this next time? Take a look at our web page, http://dradnl.<br />
adm.slu.se/, to fi nd lots of information about the PhD student<br />
council; activities, the buddy system and useful links to other<br />
relevant sites.<br />
Finally, I would like to thank you for giving me this opportunity<br />
to represent the PhD students at our faculty. It has been<br />
a good year and I strongly recommend you to get involved in<br />
the networks at your department, to be able to make a difference<br />
for the PhD students to come.<br />
Th ank you!<br />
Karna BUDDY Hansson<br />
Chairman of the ULS PhD-students<br />
Council Board 2008<br />
ORDET<br />
HAR<br />
Slutligen vill jag å styrelsens vägnar önska alla en riktigt god<br />
jul och tacka för oss. Och tack alla kårfunktionärer som vi har<br />
samarbetat med under året! Utan oss vore kåren ingen kår!<br />
Jenny Karlsson<br />
Kårordförande ULS 2008<br />
6 DOKTORANDRÅDET
Noterat från<br />
Kårmötet<br />
Det var god uppslutning vid årets Novemberkårmöte<br />
och många spännande<br />
val till de olika posterna. Styret blev i<br />
stort sett fullt, bara Vice ordförande med<br />
ansvar för studiesociala frågor är ännu<br />
inte tillsatt. Nya Styret är som följer:<br />
Ordförande - Oscar Johansson<br />
Vice ordförande med ansvar för utbildningsbevakning<br />
- Maria KNOP Schück<br />
Vice ordförande med ansvar för näringslivskontakt<br />
- He<strong>nr</strong>ik Hansson<br />
Sekreterare - Ida DOLLY Lindell<br />
Kassör - Robert Svensson<br />
Informationsansvarig -<br />
Emma HOPPA Tylstedt<br />
8:e ledamot - Leif TAXFREE Hagberg<br />
Även <strong>Ultunesaren</strong>s redaktion ska delvis<br />
bytas ut. Det är roligt att så många är<br />
kvar, men vi välkomnar varmt alla nya!<br />
Vi tackar Elisabet Franksson, Camilla<br />
GAFFA Persson, Madeleine VARGTASS<br />
Magnusson och Niclas MAJOR Olsson<br />
för trogen tjänst. Den nya redaktionen<br />
ser ut så här:<br />
Redaktör - Julia PANTHERA Fransson<br />
Stf redaktör - Anna Samuelsson<br />
Skribenter - Emma HOPPA Tylstedt,<br />
Matilda Brink och Erik Jönsson<br />
Fotografer - Tobias FOTÓN Neselius<br />
och Cecilia Nilsson<br />
Illustratör - Lisa Wagner<br />
Layout-ansvarig - Karolin Andersson<br />
Övrig medarbetare -<br />
Lillemor GULDVINGE Torstensdotter<br />
Vi saknar fortfarande skribenter och en<br />
hemsidesansvarig, om du är intresserad<br />
så ta kontakt med redaktionen!<br />
Aron Westerlunds kamratstipendium<br />
delas varje år ut till någon som varit en<br />
extra god kamrat under året. I år gick<br />
stipendiet till Carl GÜNTHER Åkesson<br />
och Linda Nilsson.<br />
ULS pedagogiska pris gick till Professor<br />
Hans Andersson på Institutionen för<br />
Ekonomi.<br />
Övrigt att notera är att Ultunas studentkårs<br />
uppdaterade alkohol- och<br />
drogpolicy godkändes, dessutom<br />
godkändes Ekonområdets namnbyte till<br />
Ekonom- och landsbygdsutvecklingsrådet.<br />
Posten Ceremonimästare lades till<br />
under VO Ceremoni & tradition och<br />
posten Jynsansvarig lades till under VO<br />
Småttingmottagning. <br />
text Redaktionen<br />
bild stock.xchng<br />
7
Examensarbete<br />
från den<br />
södra filialen<br />
Fritt från ”Nyttan med kon”.<br />
Abstract<br />
Grisar delas in i två olika arter: tamgrisar<br />
(Sus scrofa spp. domesticus) och<br />
vildgrisar (Sus scrofa spp. borealis) En<br />
tamgris går att klappa förutom när<br />
den bits, då kallas den för sugga. Ju<br />
mindre grisen är desto mjukare är den<br />
att klappa, se diagram 1. Små grisar är<br />
därför tamare än stora grisar.<br />
Små grisar kallar bonden för smågrisar, medan lågstadiefröken<br />
har döpt dem till kultingar. Grisens fötter heter klövar. Nosen<br />
kallas tryne 1 .<br />
Det finns tre olika saker som jagar gris, så kallade predatorer.<br />
Vildgris jagas av jägare (Homo neandertalis) iförda gröna<br />
kläder, för att grisen inte skall kunna se honom, och en orange<br />
väst, för att grisen ska ha en liten chans att undkomma.<br />
Jägarna kommer sällan till skott och vildgrispopulationen<br />
ökar, speciellt i Skåne. Bonden (Homo sapiens spp. agraris) tar<br />
hjälp av slaktaren (Homo sapiens spp. carnica) och jagar gris<br />
i stallet. Bonden brukar ha större jaktlycka än jägaren. Den<br />
tredje predatorn kallas för galten (Sus scrofa spp. erekticus). Han<br />
jagar grisar för att föra sina gener vidare i nästa generation, det<br />
8<br />
Grisens mjukhet<br />
10<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
0 100 200 300 400 500 600 700 800<br />
Grisens storlek (kg)<br />
Diagram1. Grisens mjukhet är omvänt proportionell mot storleken<br />
En sugga som bits? Små grisar kallas smågrisar<br />
1 Wikipedia sökord gris<br />
2 Nisses projekt om får årskurs 7, sista sidan och sidan innan sista sidan<br />
kallas för fitness eller meningen med livet. Tamgrisen har ännu<br />
inte funnit meningen med livet och tror inte på ett liv efter<br />
julen.<br />
Grisar som festar mycket kallas för vildgrisar. Vildgrisar brukar<br />
hålla till i skogen eller ute på fältet där de bökar rundor, käkar<br />
jästa äpplen och malthaltiga grödor. Flera svin har även synts<br />
till på nationer i stan. Vildgrisens huvud är större än tamgrisens,<br />
det beror på att det finns fler celler i vildgrisens huvud, i<br />
alla fall från början 2 . Om man vill bli en vildgris och bete sig<br />
som ett svin ska man dricka en box med Wildboards rock. <br />
text & foto Camilla GAFFA Persson
Elisabet på partyhumör<br />
Längtar du efter att ta in på ishotell, men anser att tiden, slantarna och<br />
engagemanget inte räcker till? I Stockholm fi nns ett mindre påkostat<br />
alternativ som kan ge en försmak till den otålige.<br />
Första gången jag hörde talas om att det<br />
fi nns en isbar i Stockholm var ironiskt<br />
nog via ett amerikanskt äventyrsprogram.<br />
I ”Th e amazing race” hastar<br />
deltagarna runt jorden och utför olika<br />
uppdrag i de länder de blir skickade till.<br />
När jag såg att de var i Sverige slutade<br />
jag zappa - av någon outgrundlig anledning<br />
är det ju så intressant att se andra<br />
länders perspektiv på Sverige. Deltagarna<br />
fi ck besöka IKEA, rulla höbalar och<br />
slutligen också besöka Stockholm Icebar.<br />
Förmodligen ville inte tv-teamet göra<br />
sig omaket att åka ända upp till ishotellet<br />
i Jukkasjärvi, så de valde den mindre<br />
varianten i Stockholm. Baren såg riktigt<br />
häftig ut så jag bestämde mig direkt för<br />
att avlägga ett besök vid nästa lämpliga<br />
huvudstadsresa.<br />
Iskalla nordbor<br />
Besöket lät dröja på sig, som så ofta<br />
sker, och det hann bli sommar innan jag<br />
lyckades ta mig dit. Otaktisk som jag<br />
var, gick jag dit i samma kläder som jag<br />
åkt i - klänning och sandaler. Vid entrén<br />
delades det ut värmande parkas och<br />
vantar, men jag hade inte en tanke på att<br />
mina tår snart skulle förvandlas till vita,<br />
känslolösa ispinnar. Besöket skulle ta 40<br />
minuter. Jag tyckte att det verkade vara<br />
lite kort om tid, tills jag insåg hur kallt<br />
det var där inne. Trots detta höll vi ut<br />
längst av samtliga besökare, är man en<br />
härdad nordbo så är man.<br />
Det blir lite tamt när Stockholm ska<br />
representera norrland<br />
Våra medgäster bestod mestadels av<br />
japaner, men även några amerikaner<br />
och sydsvenskar hade hittat dit. Tillsammans<br />
slussades vi in i något som såg ut<br />
som ett gammalt frysrum, i<strong>nr</strong>ett med en<br />
bardisk av is, en soff a av is, iskonst och<br />
naturligtvis fi ck vi våra drinkar serverade<br />
i isbägare. Stämningen var trevlig, om<br />
a b s o l u t<br />
ICEBAR<br />
stock holm<br />
än något turistig i och med japanernas<br />
ständiga fotoblixtar. Jag hade nog förväntat<br />
mig en coolare miljö än den som<br />
bjöds. Detaljerna var riktigt snygga, men<br />
det gick inte att komma ifrån helhetsintrycket<br />
att vi befann oss i ett frysrum<br />
med metallplattor på golvet. Besöket gav<br />
en liten föraning om vad ishotellet kan<br />
ha att bjuda på. Nästa gång går resan dit<br />
och då tror jag att mina höga förväntningar<br />
kommer att infrias. <br />
text Elisabet Franksson<br />
foto Anders Finnström
Styret informerar<br />
God jul, önskar Utbildningsrådet<br />
REGERINGEN TILLSATTE I våras en<br />
studiesocial kommitté som ska utreda<br />
och föreslå åtgärder för hur den ekonomiska<br />
och sociala situationen för dagens<br />
studenter kan förbättras. Åtgärderna<br />
syftar till att vi studenter ska ha möjlighet<br />
att försörja oss och leva ett tryggt liv<br />
under vår studietid. Den 5 november var<br />
därför V. ordf. med studiesocialt ansvar,<br />
tillsammans med Uppsalas övriga studentkårer,<br />
på möte med Roger Tiefensee,<br />
ordförande för denna studiesociala kommitté.<br />
På mötet diskuterades de områden<br />
som kommittén har till uppgift att<br />
utreda och vi studentrepresentanter fi ck<br />
chansen att påverka och lyfta de frågor<br />
som vi anser vara viktiga att kommittén<br />
tar hänsyn till i sitt arbete. Utredningen,<br />
med föreslagna åtgärder, ska vara klar i<br />
mars 2009.<br />
Kommittén ska:<br />
– Utreda hur studiemedelssystemet och<br />
trygghetssystemen kan samverka på<br />
ett optimalt sätt. Idag fi nns det många<br />
ställen där vi studenter faller mellan<br />
systemen, t ex har vi inte rätt till deltidssjukskrivning.<br />
SLUSS-helg och Utbildningsråd<br />
DEN 1 NOVEMBER var det Utbildningsråd<br />
här på Ultuna. Utbildningsråd<br />
innebär att representanter från alla<br />
SLU:s åtta kårer träff as och diskuterar<br />
gemensamma utbildningsfrågor.<br />
Den här gången var det ”Handbok för<br />
studentrepresentanter”, betygsinförandet<br />
och ”Hur ska en gruppindelning<br />
gå till med tanke på betygsinförandet?”<br />
som stod på agendan. Nästan alla<br />
kårens studieråd var representerade och<br />
resultaten från diskussionerna tas med<br />
till universitetets olika övergripande råd.<br />
Att det var SLUSS-helg innebar att även<br />
En utredning om studenternas studiesociala situation<br />
– Se Se över studerande med barns situation<br />
och studenthälsovården.<br />
– Överväga och föreslå framtida<br />
beloppsnivåer på studiemedlet och<br />
fribeloppet.<br />
– Utreda hur CSN:s verksamhet ska se<br />
ut i framtiden.<br />
– Utreda och föreslå hur studiemedlet<br />
kan användas för att öka genomströmningen<br />
i högskolan, t ex genom att<br />
införa en examensbonus eller ett så kallat<br />
peng-per-poäng-system.<br />
Vill du veta mer om den studiesociala<br />
utredningen gå in på http://www.sou.<br />
gov.se/studiesocial/index.htm eller kontakta<br />
V. ordf. med studiesocialt ansvar<br />
uls_soc@stud.slu.se. <br />
text Mikaela Jardstedt<br />
studenter som inte skulle gå på mötet<br />
var välkomna till hit till Ultuna. Boende<br />
och aktiviteter för dessa ordnades. Helgen<br />
avslutades med en trerätters middag<br />
i kårens bardel med efterföljande pub,<br />
singstar och dans. Tack alla ni som var<br />
med och gjorde helgen möjlig! <br />
text Jenny Karlsson<br />
foto stock.xchng
Vi förser det<br />
moderna jordbruket<br />
med högeffektiva<br />
maskiner och<br />
metoder.<br />
I den svenska myllan<br />
på östgöta slätten.<br />
Där finns vi.<br />
Väderstad är ett företag med hög utvecklingstakt, nytänkande och en stark kundorientering. ”Böndernas sak är<br />
vår”. Vi har en hög målsättning att vara ett ledande företag inom jordbearbetning och sådd, en målsättning som<br />
lett till epokgörande maskiner och metoder. Det europeiska lantbruket är basen för oss, där vi sedan många år<br />
har en stark och expanderande ställning. Denna bas är en förutsättning för en framgångsrik export. Genom den<br />
starka basen, nya produkter och nystartade dotterbolag har verksamheten expanderat kraftigt.<br />
Nyutveckling har alltid varit en viktigt del av Väderstads företagskultur. Läs mer om oss på www.vaderstad.com.<br />
www.vaderstad.com
12<br />
Bland lunnefåglar<br />
och lava<br />
”Where are you from?” Den lilla flickan lägger huvudet på sned<br />
och ser frågande på mig. ”Sweden” svarar jag och ler tillbaka.<br />
Jag har precis slagit mig ner på en grön plyschsoffa, färjan till<br />
Västmannaöarna har just startat motorerna. Den stora turisttillströmningen<br />
verkar inte ha slagit till på dessa öar utanför<br />
Islands sydkust. text & foto Anna Samuelsson
Efter nästan tre timmar tornar öarna<br />
upp sig vid horisonten. Höga, märkliga<br />
formationer, vindpinade och utsatta.<br />
När jag kommer närmare lägger jag<br />
märke till små gårdar, ensligt utplacerade<br />
högt uppe på gröna öar. Branta klippväggar<br />
stupar lodrätt ner i havet. Jag<br />
undrar i mitt stilla sinne hur människorna<br />
tar sig upp dit.<br />
Vågor och vind når inte den lilla<br />
hamnen på huvudön Hemön, den är<br />
väl skyddad av höga berg. Det är ett<br />
fascinerande landskap som visar sig när<br />
färjan sakta stävar in mot kajen. Gröna<br />
vidder och röda lavafält ramar in det<br />
enda samhället här. Jag känner en stark<br />
önskan att utforska varje berg, varje väg<br />
och varje liten gräsplätt.<br />
Falling Rocks<br />
I turistbrochyrerna blir den äventyrslystne<br />
rekommenderad att bestiga<br />
Heimaklettur, det högsta berget på ön.<br />
Norr om hamnen hittar jag den inte<br />
alltför upptrampade stigen. Arbetarna<br />
i hamnen tittar förvånat på mig, men<br />
nickar vänligt när jag passerar. Just den<br />
här turistattraktionen verkar inte vara<br />
särskilt populär. Den förfallna träskylten<br />
nedanför berget varnar med utslitna<br />
bokstäver för ”falling rocks”. Med hjälp<br />
av lodräta trästegar tar jag mig upp för<br />
den första klippväggen, innan jag kan<br />
fortsätta vandringen på vanligt sätt. När<br />
stigen sedan försvinner, får jag kryssa<br />
mig fram så gott det går mellan klippblock,<br />
stup och vita får. 283 m.ö.h.<br />
låter inte särskilt högt eller jobbigt, men<br />
branta stegar, träningsvärk i benen och<br />
nästintill obefintliga stigar underlättar<br />
inte.<br />
Då får jag plötsligt syn på något som<br />
jag sett fram emot – den första lunnefågeln!<br />
Den sitter bara några meter från<br />
mig och tittar nyfiket tillbaka. Troligen<br />
är det ont om turister här uppe då stigen<br />
inte ens är utmärkt på kartan.<br />
Mörk lava och vita glaciärer<br />
Nästan en timme senare når jag toppen.<br />
Utsikten gör det värt mödan. Hela<br />
Hemön breder ut sig nedanför mig. Det<br />
går inte att ta miste på att det stora rödbruna<br />
området på andra sidan hamnen<br />
är det som återstår av vulkanutbrottet<br />
här 1973. I öster reser sig vita snöklädda<br />
berg ur dimman. Det är Mýrdalsjökull,<br />
en av de största glaciärerna på Island.<br />
Fåren går lugnt och betar med den bästa<br />
utsikt som ön har att erbjuda. Efter en<br />
stunds vilande tar jag mig med trötta<br />
ben sakta nedåt igen.<br />
Natten spenderar jag på Sunnuhóll,<br />
ett av de små gästhus som finns på ön.<br />
Trots att det är juli och mitt i semestern<br />
är vandrarhemmen inte fullbelagda.<br />
Jag har fått ett eget rum, och det känns<br />
skönt att få lite vila och sömn innan det<br />
är dags för nya äventyr.<br />
Morgonen gryr, och andra och sista<br />
dagen på Västmannaöarna bestämmer<br />
jag mig för att se södra delen av ön. Det<br />
finns flera alternativ; guidade bussutflykter,<br />
biluthyrning eller med båt längs kusten.<br />
För att få se så mycket som möjligt<br />
bestämmer jag mig dock för en vandring<br />
runt ön på egen hand.<br />
Häckande lunnefåglar<br />
Efter mycket letande hittar jag en<br />
knappt upptrampad stig, som med lite<br />
fantasi möjligen kan motsvara de röda<br />
sträcken på kartan. Längs stigen ligger<br />
gamla fisknät utbredda på tork i solskenet<br />
på den svarta stelnade lavan. Stupen<br />
på min högra sida har små klippavsatser<br />
som utgör häckningsplats åt lunnefåglar,<br />
Lunnefåglar på en lavaklippa<br />
och jag smyger fram till kanten för att<br />
studera dem närmare. Ett puttrande<br />
nerifrån vattenytan avbryter mig för ett<br />
ögonblick. Det är varken den första eller<br />
sista turistbåten som passerar, och människorna<br />
som står lutade mot relingen<br />
spanar entusiastiskt efter dessa lunnefåglar<br />
som är så karakteristiska för ön.<br />
Hungriga fyrbenta djur<br />
Ett par timmar senare når jag turistinformationen<br />
på Stórhöfdi. Min besvikelse<br />
blir stor när informationen bara visar sig<br />
bestå av en prydnadssten och en karta.<br />
Jag hade nog åtminstone hoppats på en<br />
kran för vattenpåfyllning.<br />
På vägen tillbaka passerar jag hagar<br />
med islandshästar. Försiktigt nafsar de<br />
på min jacka och ryggsäck i hopp om att<br />
finna något ätbart. Himlen är lika blå<br />
som på morgonen, och solen stekande<br />
het. Det är inte mycket folk i rörelse.<br />
Sammanlagt har jag mött fyra människor<br />
under dagen, innan jag kommer in i<br />
det lilla samhället igen. Ön är av allt att<br />
döma inte särskilt exploaterad.<br />
Trött i fötterna, men full av intryck<br />
från denna lilla vackra, bergiga ö, går jag<br />
ombord på färjan. Det behövs ett par<br />
dagar för att utforska större delen av den<br />
imponerande natur som Hemön bjuder<br />
på, men det är det värt. Vid en resa till<br />
Island är Västmannaöarna något man<br />
man definitivt inte bör missa. <br />
13
Vilket är ditt bästa vinterminne?<br />
Erik HÅTT Alm<br />
Landskapsarkitekt<br />
”Det finns många,<br />
men det måste vara någon<br />
av de gångerna jag<br />
var i Trysil i Norge.”<br />
Oleana Hedman<br />
Mat och hälsa<br />
- kandidat<br />
”Jag kommer ihåg när<br />
jag var liten och åkte<br />
till Sylarna. Jag tolkade<br />
med skidor bakom en<br />
bandvagn och hoppades<br />
att jag inte skulle ramla.<br />
Det var kul!”<br />
John Bylund<br />
Livsmedelsagronom<br />
”På gymnasiet, när man<br />
kom på att det var kul att<br />
åka pulka igen, och vi<br />
åkte i backarna i Visby.”<br />
Lisen Ekroth<br />
Husdjursvetenskap<br />
- kandidat<br />
”När jag gick på lågstadiet.<br />
Det var jättemycket<br />
snö och de hade plogat<br />
ihop stora högar av snön,<br />
så vi kunde bygga tunnlar<br />
och leka i dem.”<br />
text & foto Anna Samuelsson
Hjortrona ute i backarna står Norrländskt fl oddelta?<br />
Enaforsholm: En ask full av praliner värda att avnjutas<br />
I DECEMBER 2007 FICK jag Enaforsholmstipendiet av Ultuna<br />
Studentkår. Stipendiet består av en veckas vistelse med helpension<br />
på Enaforsholm under vinter eller sommar samt 2000<br />
kronor, för att täcka resekostnader. När jag fi ck stipendiet visste<br />
jag inte var i Sverige Enaforsholm låg och vad man kunde<br />
göra där. Efter vidare undersökningar i ämnet visade det sig att<br />
Enaforsholm är en ask fylld av olika praliner, med olika smak<br />
och för alla smaker. Den godaste pralinen i asken Enaforsholm<br />
är själva platsen. Runt Enaforsholm fi nns fj äll, skogar, myrar<br />
och forsar, d.v.s. äkta Norrland. Enaforsholm ligger i det lilla<br />
samhället Enafors, som ligger nära fj ällstationen vid Storulvån<br />
samt mellan skidmetropolerna Åre och Storlien. Tåget stannar<br />
i Enafors och efter fem minuters promenad är du på plats.<br />
Detta läge gör att Enaforsholm har stor potential oavsett om<br />
du gör ett besök under vintern eller sommaren.<br />
En annan pralin i asken som är delikat är naturen och<br />
lugnet. Under min vistelse gjorde jag två fj ällvandringar, en<br />
rejäl cykeltur och en dag i solen, med en bok, i horisontalläge<br />
vid vattnet. Mina två fj ällturer gick till Silverfallet vid Storsnasen<br />
och till Högåsen, även kallat Blomsterberget, med Grand<br />
Hotell på toppen. Båda turerna gick i vacker natur, som John<br />
Bauer-skog med orkidéer och hänglavar, ändlösa myrmarker<br />
med gyllene hjortron, fj älltoppar med snö och öronbedövande<br />
vattenfall. För en skärgårdsmänniska är detta en helt ny miljö<br />
och varje ny vy fi ck mig att tappa hakan.<br />
Pralinen med en smak av studentlivets bittra ekonomi fi nns<br />
också med i asken, fast i en mer söt och god version. Det fi nns<br />
inga studentpriser, men kostnad för mat och logi ligger på 520<br />
kronor per natt alternativt för självhushåll 550 kronor per natt<br />
och stuga, vilket passar en student mycket bra. Enaforsholms<br />
läge gör det möjligt att välja att bo här under hela eller delar<br />
av sin skidsemester till Åre eller Storlien, och är man ute i<br />
god tid går det att få tag på billiga biljetter till tåget. Pralinen<br />
med smak av sommar eller vinter, beroende på konsumentens<br />
personlighet, indikerar att man ska välja årstid för sitt besök<br />
och kommer att få fantastiska upplevelser oavsett vilken smak<br />
pralinen har.<br />
Den pralinen som smakar mindre gott i asken är alla mygg<br />
och bromsar. Dessa två typer av fl ygfän är nog det enda som är<br />
negativt med en sommarsemester i fj ällen och på Enaforsholm.<br />
Högkonsumtion av myggmedel är det som gäller, om du inte<br />
besöker Enaforsholm från slutet av augusti till början på juli,<br />
d.v.s. under höst, vinter och vår.<br />
Mitt tips till dig som pralin- och äventyrsälskande person är<br />
att undersöka denna ask och smaka och avnjuta pralinerna<br />
genom ett besök uppe i Enaforsholm och Jämtlandsfj ällen. <br />
text & foto Maria TEMPO Anderson<br />
Helt plötsligt dyker ett vattenfall upp Vart leder vandringsleden? Fantastiska skogssjöar<br />
Fakta om Enaforsholm<br />
Gården ägs av KSLA med värdparet Bo Berglund och Ingalill Samuelsson.<br />
Varje sommar arrangeras Enaforsholmkursen, en kurs innehållande fj ällvandringar och föreläsningar i botanik,<br />
ekologi, marklära mm. Det arrangeras också akvarellkurser och älg- och ripjakt.<br />
Varje år delas Enaforsholmstipendiet ut till en student per studentkår inom SLU.<br />
Du tar dig lättast till Enafors med tåg. Från Uppsala/Stockholm går det både dag- och nattåg.
Isiga drinkar<br />
I dessa mörka tider behövs ofta det lilla extra för att förgylla tillvaron och ta sig igenom<br />
ännu en vinter. Vad passar då inte bättre än något färgglatt, glammigt och välsmakande?<br />
Drinkar kan vara precis rätt för att sätta guldkant på tillvaron för en fattig student som normalt<br />
inte har råd med mer än en billig öl på nationerna. En testpanel hjälper dig att sortera<br />
bland några av de åtskilliga drinkar som fi nns. De innehåller allihop självklart is!<br />
16<br />
Frozen Strawberry Daiquiri<br />
1/4 Bacardi Rom<br />
Citron Mix<br />
Jordgubbar<br />
Isbitar<br />
Fyll blendern med 1/4 rom, en<br />
skvätt citron mix, lagom mycket<br />
jordgubbar, häll i isbitar till toppen<br />
så locket går på.<br />
Krossa runt ett tag, häll upp i<br />
lagom stora glas.<br />
Betyg: 3 / 5<br />
Passar: som efterrätt<br />
Beskriv drinken med tre ord:<br />
somrig, bärig och svalkande<br />
Malibu beach<br />
1 del Malibu<br />
2 delar tranbärsjuice<br />
2 delar apelsinjuice<br />
Skakas och serveras i ett högt glas med<br />
mycket is.<br />
Betyg: 3,5 / 5<br />
Passar: på stranden<br />
Beskriv drinken med tre ord: vitamintablett,<br />
syntetisk kokos, exotisk<br />
För den som vill lyxa till det men<br />
inte känner för alkohol går det utmärkt<br />
att ersätta spriten med Sprite.<br />
Något som rekommenderas av delar<br />
av testpanelen.<br />
Vikten av rätt sorts glas med<br />
tillhörande kantdekoration kändes<br />
mindre viktig. Vissa spännande<br />
improvisationer gjordes därför. Flera<br />
gånger var det svårt att ena panelen<br />
i en gemensam åsikt, men vi var alla<br />
överens om att dryckerna värmde<br />
gott i höstmörkret - fastän de innehöll<br />
is.<br />
P2<br />
3 cl Cariel T&Q Vanilla Vodka<br />
3 cl Sourz apple<br />
pressad lime<br />
7up<br />
Bygges med is i ett longdrinkglas.<br />
Betyg: 3 / 5<br />
Passar: till E-type<br />
Beskriv drinken med tre ord: piggelin,<br />
uppstudsig, partystarter<br />
Apple Cosmopolitan<br />
3 cl Vodka<br />
3 cl Sourz Sour Apple<br />
Ananasjuice<br />
Häll ingredienserna i en shaker.<br />
Skaka och servera med limeklyftor i ett<br />
cocktailglas.<br />
Betyg: 2 (Kajsa reserverar sig och ger<br />
drinken en 1:a) / 5<br />
Passar: för en snabb fylla, sockerberoende<br />
och fj ortisar!<br />
Beskriv drinken med tre ord: söt, unken<br />
lukt och ful
Mojito<br />
4-6 cl Ljus rom<br />
Juice från 1 lime<br />
2 tsk socker<br />
Bladen från 2-4 myntakvistar<br />
Krossad is<br />
Sodavatten<br />
Mosa myntabladen tillsammans med<br />
sockerlag och lite sodavatten.<br />
Pressa i lime, häll i rom och skaka med<br />
is.<br />
Häll upp i ett glas med krossad is. Toppa<br />
med sodavatten och garnera med myntakvistarna/bladen.<br />
Betyg: 4 / 5<br />
Passar: på en salsaklubb alternativt som<br />
en skälig ursäkt att slippa dansa!<br />
Beskriv drinken med tre ord: Fräsch,<br />
nyttig och stark<br />
Istid - en kall historia<br />
ISTIDER ÄR KALLA kapitel i jordens<br />
historia. För 2300 miljoner år sedan<br />
inträff ade den första kända istiden.<br />
Genom att mäta förhållandena mellan<br />
de båda syreisotoperna 16 O och 18 O i<br />
borrkärnor från marina miljöer är det<br />
möjligt att få reda på vattentemperatur<br />
och hur stor del av havsvattnet som var<br />
bundet i is under en viss tidsperiod.<br />
Räffl or på berghällar och sedimentstudier<br />
av glacial lera ger också information<br />
om de senaste perioderna som norden<br />
varit ett köldhål. Istider har kommit<br />
och gått utan någon känd frekvens. De<br />
senaste 800 000 åren blev nedisningen<br />
mer frekvent och istiderna återvände<br />
vart 10 000 år med ett värmeintervall på<br />
10 000-20 000 år. Under minst en istid<br />
har hela jordens landmassa varit täckt av<br />
ett lager med is, Snowball Earth. Andra<br />
istider har bara täckt de nordligaste och<br />
sydligaste landområdena. En istjocklek<br />
på 50 meter krävs för att bilda en glaciär<br />
som sedan kan utvecklas till en inlandsis.<br />
Övergången från tempererat klimat till<br />
istid orsakas av någon geologisk förändring<br />
eller förändring i solinstrålning.<br />
Exempel på geologiska förändringar som<br />
har orsakat istid är när Himalaya blev<br />
högre och luftströmmarna ändrades eller<br />
när sundet i Panama stängdes av och<br />
hindrade varmt vatten från Stilla havet<br />
att nå den kalla norra Atlanten.<br />
Jordplattornas rörelse har skapat<br />
berg och istiderna har malt ned bergen<br />
till sten, grus, sand, mo, mjäla och ler.<br />
Ismassans kraft är enorm och har fl yttat<br />
stor fl yttblock över större delen av<br />
jordens yta där fl yttblocken i Namibias<br />
öken tros har fl yttat under Snowball<br />
Earth perioden. Det är främst den<br />
senaste istiden Weichsel som skapat det<br />
landskap som omger oss idag. Smältvatten<br />
från den senaste isen har skapat<br />
Uppsalaåsen som ger oss friskt, kalkrikt<br />
och välsmakande dricksvatten varje dag.<br />
Vertikal förskjutning i landmassa har<br />
skapat Hallandsåsen som geologiskt sett<br />
Medverkande i testpanel:<br />
Emma HOPPA Tylstedt<br />
Tellie Karlsson<br />
Kajsa Alvum Toll<br />
Helena Ström<br />
Tobias FOTÓN Neselius<br />
Cecilia Nilsson<br />
Petter Eriksson<br />
Maria Sandin<br />
Ingrid Arwidson<br />
Lisa Ehde<br />
text Emma HOPPA Tylstedt<br />
foto Petter Eriksson<br />
inte är en ås utan en horst. Det är därför<br />
inte juridiskt rätt att anklaga inlandsisen<br />
för SJ:s tågtidsproblem och framför allt<br />
deras lösning tunneln i Hallandsåsen.<br />
För 14 000 år sedan startade den<br />
globala uppvärmningen som inte var ett<br />
problem utan en klimatförbättring och<br />
en markbefriande välsignelse. Friska och<br />
riktigt kalla vindar blåste över Ultunas<br />
slätter som då var täckt av ett fl era hundra<br />
meter tjockt lager av is. Jyns Ultune<br />
var ännu inte påtänkt och inga småttingar<br />
hade invaderat Ultunae ängar. De<br />
högsta kullarna på Kullaberg i Skåne såg<br />
däremot solens ljus för första gången på<br />
100 000 år. 3000 år senare var större<br />
delar av den landmassa som senare skulle<br />
kallas för Sverige befriat från istäcket och<br />
Ultuna marker kunde börja höja sig från<br />
havet. <br />
text Camilla GAFFA Persson<br />
17
Åreresan 2009<br />
VAD FÅR MAN OM man kombinerar<br />
skidåkning i världsklass med grymt party<br />
i dagarna fem? Jo: Ultunas aggressiva<br />
Åreresa 2009!<br />
Åre är beläget ungefär 70 mil från Ultunabutiken.<br />
Denna underbara skidort<br />
uppe i norr erbjuder idag ett skidsystem<br />
med 100 nedfarter och 40 liftar. Du kan<br />
åka skidor 1274 meter över havet och<br />
njuta av en fantastisk utsikt.<br />
Efter blod, svett och tårar så har<br />
Alpinsektionen i år glädjen att kunna<br />
erbjuda ett boende i Åre by, vilket kommer<br />
att möjliggöra närhet till det pulserande<br />
nattlivet, där vi kan praktisera våra<br />
sydländska kunskaper i norrlandsklimat.<br />
Åretraditionen har varit ett återkommande<br />
moment ända sedan Jyns dagar.<br />
I år hålls den vid liv av fyra agronomstudenter<br />
från den bördiga skånska myllan.<br />
Traditionen bjuder på pudersnö, pumpning<br />
i vertikalen samt fantastisk afterski<br />
ända in på småtimmarna, för att nästa<br />
morgon börja om från skratch igen.<br />
Nytt för i år är att hela spektaklet drar<br />
igång redan veckan innan avresa med en<br />
sjudundrande Kick-off . Denna kommer<br />
att hållas i temat Afterski. Detta för<br />
att förbereda alla resenärer på vad som<br />
komma skall. Kick-off en har även till<br />
syfte att ge en inblick i gemenskapen<br />
som Åre-resan innebär, detta gäller även<br />
Det mystiska huset gömmer på många hemligheter!<br />
för dem som inte hann med att valla<br />
skidorna i tid för försäljningen av biljetterna.<br />
Kick-off en kommer bland annat att<br />
bjuda på liveband och karaoke. Afterskibaren,<br />
som givetvis är öppen, pumpar<br />
igång kl. 17 och röjer fram till kl. 21 då<br />
tanken är att vi tar svarta pisten ner till<br />
Värmlands nation i Uppsalabyn. <br />
Skis Faster Th an Gravity<br />
We Just Do It – Ultuna- Åre 2009<br />
Kom ihåg: Skidåkning är ett lodrätt uttryck<br />
för ett vågrätt begär!<br />
text Alpinsektionen<br />
foto Tobias FOTÓN Neselius
Isbjörn - inte bara en drink<br />
Isbjörnens historia sträcker sig ca 200 000 år tillbaka i tiden. Då gick den<br />
skilda vägar med sin släkting brunbjörnen och anammade en mer köttbaserad<br />
kost, främst bestående av säl. Sedan dess har den regerat isarna på det<br />
norra halvklotet, i en ständigt växlande miljö.<br />
Isbjörnen lever till största delen på de<br />
stora isarna runt jordens norra pol.<br />
Detta gör att djuret får en mycket<br />
omväxlande levnadsmiljö, på daglig basis<br />
såväl som på lite längre sikt. Is smälter<br />
och is fryser under olika delar av året<br />
och dessutom förflyttar sig isen två till<br />
sju kilometer per dag.<br />
Anpassad till ett liv på isen<br />
Isbjörnen är väl anpassad till livet runt<br />
nordpolen. Med sin tjocka, vattenavstötande<br />
päls och späcklager under huden<br />
är det kalla havsvattnet inget problem,<br />
och simhuden på fötterna är till god<br />
hjälp vid ett dopp. Då den jagar sin favoritmat<br />
säl, är kamouflage viktigt. Med<br />
sin vita päls är det enda på isbjörnen<br />
som inte smälter in i snölandskapet dess<br />
svarta nos, men den täcks över med ena<br />
tassen då den lurpassar på säl.<br />
Nutida historia<br />
Isbjörnen har upplevt både med- och<br />
motgångar under de senaste 100 åren.<br />
Till följd av intensiv jakt var stammen<br />
nere i c:a 10 000 individer i mitten på<br />
1900-talet och arten klassades vid denna<br />
tidpunkt som utrotningshotad. De<br />
länder med isbjörnar på sitt territorium,<br />
Danmark (Grönland), Norge (Svalbard),<br />
USA (Alaska), Kanada och dåvarande<br />
Sovjetunionen, slöt då ett avtal. Här reglerades<br />
jakten samtidigt som forskning<br />
kring arten inleddes. Isbjörnstammen<br />
växte och kunde tillslut avföras listan<br />
över utrotningshotade arter.<br />
Populationen uppgår idag till 20 000-<br />
25 000 individer, men i början på detta<br />
millennium fördes isbjörnen åter upp<br />
på IUCN:s lista över utrotningshotade<br />
arter.<br />
Isen försvinner<br />
Anledningen till att det återigen slås<br />
larm om isbjörnens existens är att<br />
Garneras gärna med en citronskiva<br />
populationen åter börjat minska. Det<br />
som tros ligga bakom den här gången<br />
är att polarisarna smälter till följd av<br />
den globala uppvärmningen. Isbjörnar<br />
är utmärkta simmare och klarar utan<br />
problem en liten simtur på två mil, men<br />
när isen smälter blir avstånden längre.<br />
Ibland kan de behöva simma upp mot<br />
tio mil på öppet vatten för att hitta mat.<br />
Forskare i Alaska har på senare tid hittat<br />
flera drunknade isbjörnar längs med den<br />
norra kusten.<br />
Isbjörn i Sverige<br />
Det finns som kanske är bekant, framförallt<br />
utanför Skandinaviens gränser,<br />
en del missförstånd angående isbjörnens<br />
utbredning i landet. Även om detta är<br />
just ett missförstånd och nallarna inte<br />
promenerar gatorna i vår huvudstad, kan<br />
de mycket väl en gång i tiden ha spatserat<br />
omkring på marken där dessa gator<br />
idag ligger. På Kullaberg i Skåne hittades<br />
för drygt 150 år sedan ett lårben som<br />
för 14 000 år sedan tillhörde en isbjörn.<br />
Detta visade att det under vår senaste<br />
istid alltså fanns isbjörnar i Sverige.<br />
Många fler spår än så finns det dock inte<br />
av isbjörnens tid i vårt avlånga land. Vår<br />
stora inlandsis smälte bort och försvann,<br />
och tog de vita nallarna med sig. <br />
Isbjörnen (Ursus maritimus)<br />
För ung för att ta en isbjörn<br />
text Erik Jönsson<br />
foto stock.xchng<br />
•Blir 120 – 160 cm i mankhöjd och upp<br />
till tre meter lång<br />
•Kan bli 30 år gammal<br />
•Hanar kan väga upp till 800 kg och<br />
honor upp till 300 kg<br />
•Honorna går i ide och föder där ungarna<br />
i januari<br />
•Består av sockerdricka, blå curacao samt<br />
en skvätt vodka<br />
•Garneras gärna med en citronskiva<br />
19
Tycker du också att klimatfrågan är en het potatis?<br />
Svenska folket blir mer och mer miljömedvetna, vill<br />
ta smartare brödbeslut och vara med och potatispåverka.<br />
Undersökningar visar att tre av fyra konsumenter<br />
tycker att det är viktigt att handla livsmedel<br />
som är producerat i Sverige. De är också beredda<br />
att betala mer för smak, kvalitet och närproducerat.<br />
De här frågorna har LRF arbetat med i fl era år<br />
genom dotterbolaget 20 och kvalitetsmärket Svenskt<br />
Sigill, projektet Min Mat och olika konsumentaktiviteter.<br />
Det hjälper till att stärka den svenska råvaran<br />
och våra medlemmar som pro ducenter. För när<br />
svenskt kött, svenska frukter och grönsaker hyllas<br />
ger det också bättre lönsamhet.<br />
Du som redan är medlem vet vad vi talar om. Du<br />
som inte är det – hjärtligt välkommen du också!<br />
Ring 020 - 44 44 33<br />
eller läs mer på www.lrf.se<br />
och på Medlemsnätet.
Fråga Jyns<br />
Fråga Jyns är <strong>Ultunesaren</strong>s frågespalt.<br />
Här kan du ställa frågor om allt mellan<br />
sol och gyttja. Kan kossor resa sig<br />
när man vält dem? Vad händer efter<br />
döden? Eller har tjejer roligare med<br />
varann? Maila Jynsen på<br />
fraga_jyns@hotmail.com.<br />
ULS söker ny revisor!<br />
Efter 10 års trogen tjänst har en av våra revisorer slutat. Därför<br />
söker vi nu en ny revisor som kan bistå Anders Danielsson<br />
inför årets bokslut.<br />
Är du intresserad eller känner någon som skulle passa för<br />
tjänsten, kontakta ULS kassör,<br />
Leif Hagberg<br />
uls_kass@stud.slu.se<br />
0730894482<br />
Arvodering utgår för arbetet.<br />
Vad ska jag göra om jag går ner mig i<br />
en vak med min skoter? /Skoterföraren<br />
Jyns Ultunae svarar:<br />
Det märks att du inte är en riktig norrlänning!<br />
En riktig norrlänning (eller en<br />
riktig karl) kör inte ner i en vak utan kör<br />
på en vak! Och om du kör på vaken med<br />
din skoter, tänk inte! Bara blunda och<br />
gasa! Det är försent att ändra sig...<br />
Jag har köpt en dammsugare till min<br />
sambo i julklapp. Tyvärr är jag lite<br />
dålig på att rimma, kan du hjälpa mig?<br />
/Kalle Kula<br />
Jyns Ultunae svarar:<br />
Som Vi redan har påpekat fl era gånger så<br />
duar man inte en legend! Vilket osökt leder<br />
Oss in på frågan om varför man inte<br />
fi rar Vår födelse. Men eftersom det här<br />
ska vara glädjens högtid och så ska Vi<br />
hjälpa dig med ett rimm ändå! Vår vishet<br />
säger oss att du bör skriva: ”Sug lite mer,<br />
Så kanske du ser, Att du har en vän, Och<br />
jag är den - så får vi en vit jul.”<br />
Jag och min pojkvän bråkar alltid<br />
under julen. Det ska ju vara en trevlig<br />
högtid men jag fasar för helgen med<br />
alla dess måsten och den spända atmosfären.<br />
Vad ska jag göra? /Vincent<br />
Jyns Ultunae svarar:<br />
Visst blir det lite stökigt hemma i boet i<br />
juletid. Vi och den högbystade Ulla bråkar<br />
mest jämt. Det är sådant som hör till<br />
ett dynamiskt förhållande. Det handlar<br />
om att ge och ta: Ulla tar hand om småttingarna<br />
och jag äter upp maten. Du får<br />
försöka applicera detta tänkande på ert<br />
förhållande. När vi och Ulla har bråkat<br />
så sätter vi oss alltid ner och försöker<br />
prata om saken, kommunikation kan<br />
man aldrig få för mycket av. Vi berättar<br />
om våra räder i Vinland eller om den<br />
senaste festen i Valhall. Annars kan du<br />
prova med en present! Presenter är bra<br />
för att lätta upp stämningen! Vi brukar<br />
ta med en guldmedaljong eller något<br />
annat pråligt hem till Ulla; fruntimmer<br />
älskar pråligheter! Men å andra sidan var<br />
det en karl du har hemma så Vi antar att<br />
senaste ishockeymatchen och en bira går<br />
lika bra!<br />
21
INFÖR KAMRAT- OCH GÅS/ÄLGMIDDAGEN ägnar sig de fl esta<br />
av middagsgästerna åt putsning av skor, kamning av hår och<br />
kanhända litet förfestande. Styrelseledamöterna skiljer sig inte<br />
på den punkten, men dessförinnan har de möte med Studentkårens<br />
råd som består av hedersledamöter och andra ledamöter<br />
rika på erfarenheter som kan vara kårstyrelsen till gagn. Rådet<br />
har nämligen till uppgift att ge råd och stöd till styrelsen i kne-<br />
22<br />
Studentkårens råd<br />
Jubileum på Ultuna<br />
ETT TJUGOTAL FÖRE DETTA kurskamrater samlades på Ultuna<br />
i september, för att fi ra 50-årsdagen av inskrivningen på Lantbrukshögskolan.<br />
Det var då 33 elever började sin utbildning<br />
som agronomer, efter att först ha fått lyssna till den traditions- traditionsenliga<br />
spexföreläsningen.<br />
Samordnare för kvällen var Ingvar STANSEN Mattsson,<br />
ordförande i Kåren 1960-1961 och engagerad körmedlem. På<br />
den tiden hade agronomutbildningen fem olika i<strong>nr</strong>iktningar<br />
och bestod av 2 års praktik och 4 års lantmannaskola. Ingvar<br />
berättar att kamraterna sedan dess har gått olika vägar, och<br />
karriärerna har varierat stort. Några har blivit jordbrukare eller<br />
börjat arbeta på företag inom jordbrukssektorn, medan andra<br />
stannat kvar inom skolans värld för att bli lärare eller rektor.<br />
För kurskamraterna blev det nu en heldag fylld med<br />
aktiviteter, däribland föreläsningar, gemensam lunch och en<br />
nostalgisk rundvandring, för att sedan avslutas med en trerättersmiddag<br />
och tillbakablickande på gamla ultunaminnen. <br />
text Anna Samuelsson<br />
piga och särskilt besvärliga frågor. Av föregående text kan man<br />
lista ut att rådet och styrelsen träff as två gånger per år. På det<br />
senaste mötet, inför årets gåsmiddag, diskuterades huvudsakligen<br />
kårobligatoriefrågan samt huruvida Ultuna Studentkår ska<br />
fortsätta vara medlem i SFS (Sveriges förenade studentkårer)<br />
eller inte. <br />
text Virginia Günes<br />
foto Tobias FOTÓN Neselius<br />
foto stock.xchng
H av DL<br />
O(s) LODRÄTT<br />
2<br />
Dags att hålla huvudet kallt? I<br />
detta kryss står kylan i centrum och<br />
vi letar efter något som hör vintern<br />
till – i vissa delar av landet.<br />
1 on _ _<br />
2 hissalternativ<br />
3 den klassiska ismaskinen<br />
4 hektoliter (förk.)<br />
5 får man till slut ett om man parar<br />
ihop bokstäverna i Madam Dell …<br />
6 katalogiserande stavning av den då<br />
heta, numera iskalla gruppen med<br />
Page i fronten?<br />
8 hans medaljbeslut ligger?<br />
9 den nordiska guden, Jyns!<br />
10 stad i Ohio<br />
11 kall byggnad i norr<br />
16 erbjuds fullt?<br />
18 dansk ölvariant<br />
VÅGRÄTT<br />
2 New Hampshire på brev<br />
3 Zuider _<br />
4 fisk<br />
5 Einsteins födelsestad<br />
6 kort titel för House i House<br />
7 stad på Balkan (utan háček)<br />
9 bör man ha för att kunna ta sig<br />
igenom ett visst Verdi-verk …<br />
11 fråga i Klurendrejeriet® sedan<br />
starten 2005<br />
12 _ paribus (lat.)<br />
13 böjligt träslag<br />
14 off-komplement<br />
15 ger forskning upphov till<br />
17 hans lag måste följas<br />
19 en av asagudarna, Jyns!<br />
20 följer cd …<br />
Vad kallas detta vintriga inslag? Tag<br />
bokstäverna som hamnar i korsordets<br />
ljusblå rutor (ta en två gånger!), kasta<br />
om dem och bilda rätt ord. Skicka in<br />
det till ultunesaren@stud.slu.se och<br />
du har chans att vinna den senaste<br />
volymen från Nationalnyckeln. Vi<br />
behöver ditt svar senast 31 januari<br />
2009. Lycka till!<br />
Time to keep your head cool? In<br />
this crossword, we step out in the<br />
cold. Someone may already out<br />
there with us – who?<br />
DOWN<br />
1 on _ _<br />
2 Cagnes-sur-_<br />
3 they offer a seat for NHL supporters<br />
4 Pennsylvania postal code<br />
5 they are red, green or blue-green<br />
6 catalog listing for the previously<br />
hot-hot-hot, now cold-cold-cold<br />
group with Page on vocals?<br />
8 his medal decision was final?<br />
9 the main compass pts. (CCW)<br />
10 city in Ohio<br />
11 cold building in the north<br />
16 short for Julian calendar<br />
18 flies solo among the stars?<br />
ACROSS<br />
2 not much inductance, eh?<br />
3 Zuider _<br />
4 the sixth of six for He<strong>nr</strong>y VIII<br />
5 141 to 160 litres<br />
6 lab. volume<br />
7 city in the Balkans (save the háček)<br />
9 selecting hair prosthesis out of<br />
many (leaving two to choose from)<br />
11 question in Klurendrejeriet® since<br />
the beginning in 2005 (Swe.)<br />
12 _ paribus (lat.)<br />
13 compass point<br />
14 the Olympic Games to Swedes?<br />
15 Da Doo Ron _ (The Crystals)<br />
17 his law must always be obeyed<br />
19 viscous black liquid<br />
20 ethylenediamine, briefly<br />
What do we call the cold outsider?<br />
Take the letters from the light blue<br />
squares (take one of them twice!),<br />
jumble them into the correct word.<br />
Send it to ultunesaren@stud.slu.se<br />
and you have the chance of winning<br />
the latest volume of Nationalnyckeln.<br />
We need your answer no later than<br />
January 31, 2009. Good luck!<br />
text Daniel T-REX Lundberg<br />
23
POSTTIDNING B03<br />
Avs: ULS<br />
Box 7074, 750 07 UPPSALA<br />
BEGRÄNSAD EFTERSÄNDNING<br />
Vid definitiv eftersändning återsänds<br />
försändelsen med nya adressen på<br />
baksidan.