Rapporten ”I Skatteverkets kvarnar” - Skattebetalarna
Rapporten ”I Skatteverkets kvarnar” - Skattebetalarna
Rapporten ”I Skatteverkets kvarnar” - Skattebetalarna
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Skattebetalarna</strong>s Förening och FöretagarFörbundet om rättssäkerhet för företagare<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar
2<br />
Innehåll<br />
1 VI HAR ORDET sid 3<br />
2 SAMMANFATTNING sid 4<br />
3 INLEDNING OCH BAKGRUND sid 5<br />
4 I SKATTEVERKETS KVARNAR<br />
Kicki Igelström sid 6<br />
Elias Melki sid 10<br />
5 SYFTE sid 14<br />
6 RÄTTSSÄKERHET sid 15<br />
7 REFERENSER sid 33<br />
8 FÖRETAGARFÖRBUNDET sid 34<br />
9 SKATTEBETALARNAS FÖRENING sid 35<br />
Postadress <strong>Skattebetalarna</strong>s Förening: Box 3319, 103 66 Stockholm, besöksadress:<br />
Kammakargatan 22, 8 tr, tel: 08-613 17 00, fax: 08-613 17 60, e-post: info@skattebetalarna.se,<br />
hemsida: www.skattebetalarna.se.<br />
Postadress FöretagarFörbundet: Box 1132, 262 22 Ängelholm, besöksadress: Vasagatan<br />
46, 111 20 Stockholm, tel: 08-280 620, fax: 08-240 220, e-post: info@ff.se,<br />
hemsida: www.ff.se.<br />
MEDARBETARE<br />
Elisabeth Sjödén, chefjurist<br />
på <strong>Skattebetalarna</strong>s<br />
Förening<br />
Marianne Bergström,<br />
jurist på <strong>Skattebetalarna</strong>s<br />
Förening<br />
Camilla Littorin, förbundssekreterare<br />
på<br />
FöretagarFörbundet<br />
Robert Gidehag, vd för<br />
<strong>Skattebetalarna</strong>s Förening<br />
Ansvarig utgivare: Robert Gidehag och Camilla Littorin, redaktör: Antina-Maria Hessel, art director: Tina Engvall, repro: Done, tryck: Fagerblads,<br />
omslagsbild: Scanpix, bilder i rapporten: Antina-Maria Hessel, ISBN: 978-91-86654-44-3<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
1 Vi har ordet<br />
David vs Goliat – en ojämn kamp<br />
Att köra annat än vitt är otänkbart för oss. Men<br />
mallen städbolag, blatte och att tjäna bra med<br />
pengar är en oslagbar kombination och stämmer<br />
inte för Skatteverket. Så säger Elias Melki efter<br />
flera års kamp mot Skatteverket, som gång på gång<br />
ställer företag på ruinens brant genom felaktiga<br />
skattekrav.<br />
I motsats till de flesta företagare hade Elias Melki<br />
ekonomiska muskler, mental styrka och dessutom<br />
sin banks förtroende. Han mobiliserade juridisk<br />
hjälp och vann en seglivad kraftmätning mot<br />
Skatteverket i länsrätten.<br />
Lika bra slutade det inte för Kicki Igelström, före<br />
detta ägare till en pizzeria. Hon saknade resurser<br />
att försvara sig. När kammarrätten till sist kraftigt<br />
sänkte skattekravet var det för sent att backa ban-<br />
<strong>”I</strong> en fungerande rättsstat ska en företagare<br />
inte behöva gå i konkurs innan<br />
skattetvisten är avgjord.”<br />
det. Då hade Skatteverket på felaktiga grunder för<br />
länge sedan drivit hennes företag i konkurs.<br />
elias melki och kicki igelström arbetar båda<br />
i branscher där det förekommer skattefusk. För en<br />
utomstående betraktare verkar det som om Skatteverket<br />
drar alla över en kam. Handläggarnas inställning<br />
förefaller alltför ofta vara att det knappast<br />
går att vara ”vit” i sådana yrkesgrenar. För att<br />
upprätthålla hög rättssäkerhet krävs att brott bevisas.<br />
Men i skattetvister sätts företagarna i en omvänd<br />
bevissituation – de tvingas bevisa sin oskuld.<br />
Utsikterna att vinna skattemål kan vara goda,<br />
men företagaren tar ändå en stor ekonomisk risk.<br />
Många avstår, eftersom balansen mellan verket<br />
och de skattskyldiga företagen är för stor.<br />
Anstånd med betalning av skattekrav är svårt<br />
att få. Varken Kicki Igelström eller Elias Melki fick<br />
det. Båda friades senare från de påstådda skattebrotten.<br />
Men då hade Skatteverket redan drivit in<br />
de påstådda skatteskulderna. Elias kunde betala,<br />
men inte Kicki. Hennes företag knäcktes.<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
Camilla Littorin<br />
förbundssekreterare<br />
för FöretagarFörbundet<br />
Robert Gidehag<br />
vd för <strong>Skattebetalarna</strong><br />
I Sverige finns 947 424 företag. 96 procent har<br />
färre än tio anställda. I stort sett alla riksdagspartier<br />
är överens om att det måste skapas bättre förutsättningar<br />
för företagande i Sverige. Det är bra.<br />
Mindre bra är att inget av de politiska partierna<br />
verkar ha uppmärksammat hur sårbar en företagare<br />
är i en skattekonflikt. En småföretagare med<br />
inga eller ett fåtal anställda har inte råd att ha<br />
egen skatteexpertis, utan måste själv tackla krångliga<br />
och ofta oklara regler.<br />
den enskilde företagarens frustration<br />
skjuter oftast in sig på Skatteverket, som arbetar<br />
utifrån de regler som Sveriges riksdag har beslutat.<br />
Givetvis kan det finnas enskilda tjänstemän<br />
som uppträder olämpligt mot de skattskyldiga,<br />
men grundproblemet är att Skatteverket<br />
har utrustats med verktyg för att vara<br />
effektivt när det gäller att driva in statens<br />
skatter, utan att de skattskyldiga har fått<br />
något skydd om besluten går fel. I en fungerande<br />
rättsstat ska en företagare inte<br />
behöva gå i konkurs innan skattetvisten är avgjord.<br />
Med den långa erfarenhet i rättssäkerhetsfrågor<br />
som våra organisationer har vet vi tyvärr att Kicki<br />
och Elias inte är enstaka undantag. Åtskilliga småföretagare,<br />
som hamnat i <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar<br />
orkar inte ens kämpa mot. De flesta företagare<br />
som har kronofogden efter sig har inte råd att betala<br />
en skattejurist för att få hjälp.<br />
Så till de politiker som nu lovar att företagarnas<br />
trygghet ska öka. Lägg också med skatteområdet.<br />
De förslag<br />
som <strong>Skattebetalarna</strong>s<br />
Förening och FöretagarFörbundet<br />
lämnar<br />
i rapporten är en bra<br />
utgångspunkt!<br />
3
2<br />
4<br />
Sammanfattning<br />
Några förslag för ökad rättssäkerhet<br />
för företagare på skatteområdet<br />
● Skattereglerna för företagare bör ses över så att<br />
de blir enklare och mer precisa, och därmed lämnar<br />
mindre utrymme för tolkning av Skatteverket.<br />
● Bevisfrågor i skatteprocessen bör uppmärksammas<br />
och jämföras med beviskraven inom straffrätten.<br />
● Regler för generösare ersättning för ombudskostnader<br />
i skatteprocesser bör införas så att företagaren<br />
i förväg vet att han kan inleda en skatteprocess,<br />
utan att ta en ekonomisk risk.<br />
● Automatiskt anstånd med betalning av skatteskulden<br />
bör ges vid överklaganden utom i fall där<br />
det är uppenbart att ett överklagande inte kan leda<br />
till en ändring.<br />
● De så kallade 3:12-reglerna bör avskaffas.<br />
● Möjligheterna att påföra skattetillägg bör begränsas<br />
och reglerna bör anpassas till Europakonven-<br />
tionen innebärande att<br />
– domstolsprövning av skattetillägget bör<br />
ske inom skälig tid,<br />
– dubbelbestraffning ska inte vara möjlig,<br />
– rättshjälp måste ges i dessa processer<br />
i samma utsträckning som inom straffrätten,<br />
– ett tak för skattetillägget bör införas på<br />
samma sätt som för böter.<br />
● Tiden för eftertaxering bör kortas ned från fem<br />
till två år. En återgång bör dessutom ske till de regler<br />
som gällde före 1991 som innebar att Skatteverket<br />
fick ansöka hos länsrätten om eftertaxering.<br />
● I domstolarna ska domare med specialistkompetens<br />
döma i skattemål för att skapa en bättre balans<br />
mot <strong>Skatteverkets</strong> skatteexperter.<br />
● Reglerna för skattekontroll bör ses över.<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
För viktigt för att glömmas bort<br />
Att Skatteverket måste ha möjlighet att kontrollera<br />
hur skatter redovisas är de flesta överens om. Förmodligen<br />
är den preventiva effekten av skattekontrollen<br />
betydande. Av det skälet har Skatteverket<br />
utrustats med olika verktyg för att på ett effektivt<br />
sätt driva in de skatter som Sveriges riksdag har beslutat<br />
om.<br />
Skattereglerna är emellertid ofta otydliga och<br />
oprecisa, vilket lämnar utrymme för olika tolkningar.<br />
Det är naturligt att Skatteverket tolkar skattereglerna<br />
på ett sätt som ger mest skatteintäkter.<br />
Företagare är otvetydigt den grupp som löper<br />
störst risk att hamna i konflikt med Skatteverket<br />
om tillämpningen av skattereglerna med de följder<br />
detta får.<br />
Den enskildes skydd mot övergrepp av staten debatteras<br />
frekvent när det gäller till exempel straffrätten.<br />
Ett skydd finns här mot felaktiga domar genom<br />
att den enskilde har rätt till ett juridiskt biträde<br />
vid en rättegång. Om det visar sig att ett åtal ogillas<br />
finns möjligheter till skadestånd för den skada som<br />
den åtalade lidit.<br />
Några motsvarande rättssäkerhetsgarantier finns<br />
inte på skatteområdet, trots att ett krav från Skatteverket<br />
om att betala ytterligare skatt kan vara mycket<br />
ingripande i företagarens tillvaro. Denne möts av<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
3<br />
<strong>Skatteverkets</strong> expertis och behöver i de flesta fall<br />
hjälp för att freda sig. Men företagaren har inte rätt<br />
till rättshjälp, utan måste själv betala för att få den<br />
hjälpen. Visserligen finns det möjligheter att få ersättning<br />
för ombudskostnader om företagaren får<br />
rätt efter ett överklagande. Men i de flesta fall prutas<br />
ersättningarna kraftigt ned av domstolarna så<br />
oavsett hur goda utsikterna än är för att vinna målet<br />
tar företagaren en ekonomisk risk med att inleda<br />
en process.<br />
<strong>Skattebetalarna</strong>s Förening och FöretagarFörbundet<br />
har åtskilliga exempel bland sina medlemmar på<br />
företagare som har hamnat i konflikt med Skatteverket<br />
med de följder detta fått. De två fall som tas<br />
upp i rapporten illustrerar väl hur utsatt företagaren<br />
blir i en sådan situation. Därför gör vi, <strong>Skattebetalarna</strong>s<br />
Förening och FöretagarFörbundet, nu gemensam<br />
sak i rättssäkerhetsfrågan.<br />
Det råder numera praktiskt taget en politisk enighet<br />
om att förutsättningarna för företagande måste<br />
förbättras.<br />
Vårt syfte med denna rapport är att uppmärksamma<br />
hur viktigt det är att frågor som rör företagarnas<br />
rättssäkerhet på skatteområdet tas med i<br />
dessa diskussioner. Vi vill också försöka påverka<br />
politikerna att förbättra företagarnas situation.<br />
Inledning och bakgrund<br />
5
4 I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar
Felaktigt skattekrav<br />
krossade företagare<br />
2004 avslog Regeringsrätten Kicki Igelströms begäran om att<br />
ta upp hennes skattetvist med Skatteverket. I nio år hade hon<br />
och hennes make Lars då kämpat för att få upprättelse. En<br />
strimma ljus i mörkret fick hon när kammarrätten sänkte<br />
skatteskulden till en tiondel av den ursprungliga, men då<br />
hade hon för länge sedan gått i konkurs, varit tvungen att sälja<br />
huset med förlust och levt på existensminimum i många år.<br />
4<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar
4 I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar<br />
Skatteverket ville<br />
skönstaxera<br />
Kicki med 2,1 milj<br />
Kicki Igelström har sju pärmar fyllda<br />
med handlingar om sin skattetvist<br />
med Skatteverket. De byråkratiska<br />
skrivelserna rymmer år<br />
av förtvivlan, sorg och längtan.<br />
– Jag kommer aldrig att få upprättelse<br />
och det kan jag inte förlika mig med, säger<br />
Kicki Igelström. Jag förstod först inte hur<br />
djupt detta tagit mig. Men till slut när jag<br />
tappade ord och inte kunde räkna till tio<br />
blev jag tvungen att gå till en psykolog för<br />
att komma vidare.<br />
Allt började 1988 när Kicki Igelström<br />
startade Kickis Restaurang & Pizzeria i Sälen.<br />
Året därpå började också hennes man<br />
Lars att jobba i restaurangen. Snart hade<br />
de ett rykte om att servera goda pizzor. De<br />
serverade även dagens rätt, pasta och sallader.<br />
På kvällar och helger serverades<br />
också à la carte. De jobbade mycket – sju<br />
dagar i veckan, oftast mellan 8.00 och<br />
23.00 – men både de och de tre barnen trivdes<br />
i Sälen.<br />
SLET I NIO ÅR<br />
– Under de nio åren vi hade restaurangen<br />
slet vi verkligen. Jag började dagen med<br />
att städa, så förberedde vi dagens mat och<br />
så var det dags för lunchrusningen… Vi<br />
kunde inte ta ut särskilt mycket semester,<br />
8<br />
men vi trivdes och alla ville vi bo kvar i Sälen,<br />
säger Kicki Igelström.<br />
MEDDELANDE OM SKÖNSTAXERING<br />
Allt rullade på i några år, men så började<br />
problemen. Skatteverket meddelade 1993<br />
att de skulle göra en revision som ingick i<br />
en kontroll av länets pizzerior. Vid Luciafirandet<br />
1995 meddelade Skatteverket att<br />
hon skulle skönstaxeras med cirka 2,1 miljon<br />
kronor för taxeringsåren 1994 och 1995.<br />
Julen 1995 har Kicki Igelström inga minnen<br />
av:<br />
– Allt blev bara ett enda stort kaos. Att<br />
Lars och min pappa har stått ut med mig<br />
under alla dessa år har varit min räddning.<br />
I början av maj 1996 ändrade Skatteverket<br />
beloppet till 1 356 000 kronor. Den<br />
summan revideras dock något och verkets<br />
första beslut om skönstaxering slutade på<br />
cirka 1,1 miljon kronor. Kicki Igelström bestämde<br />
sig för att kämpa för sin heder.<br />
Skatteverket tyckte att Kicki Igelström<br />
hade för låg bruttovinst och att den egentligen<br />
skulle ligga på 69 procent.<br />
För 1993 var företagets bruttovinst 61<br />
procent och motsvarande siffra för 1994<br />
var 58 procent. Sveriges hotell- och restaurangföretagare,<br />
SHR, menar att nivån<br />
FOTO ANTINA-MARIA HESSEL<br />
DÖMD PÅ FÖRHAND. – Jag känner mig<br />
diskriminerad och dömd på förhand av<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
Skatteverket, säger Kicki Igelström. Jag<br />
blev klassad som en skurk.<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
på bruttovinsten för liknande företag bör<br />
ligga omkring 62 procent.<br />
– Skatteverket hävdade att jag hade oklarheter<br />
i bokföringssystemet, säger Kicki Igelström.<br />
Men jag vill understryka att jag hade<br />
en ordnad bokföring i min rörelse. Alla<br />
kontrollremsor finns kvar och bruttovinsten<br />
följde nära det som var brukligt inom<br />
branschen. Jag bjöd in Skatteverket för att<br />
visa hur våra rutiner var på restaurangen<br />
”Rentvådd är jag inte. Har man inte gjort<br />
något fel så tror man ju att det till sist<br />
ska komma fram, men jag känner mig<br />
diskriminerad och dömd på förhand av<br />
Skatteverket.”<br />
och så att de kunde prata med våra anställda,<br />
men de kom aldrig.<br />
I stället satt de utanför restaurangen och<br />
räknade gästerna som kom till restaurangen.<br />
Kom gjorde däremot polisen. Men åklagaren<br />
lade ned brottmålet om bokföringsbrott<br />
efter en undersökning på restaurangen<br />
och förhör med de anställda. Kicki trodde<br />
att hon kunde pusta ut:<br />
– Jag riskerade två års fängelse och<br />
trodde att jag nu var rentvådd från anklagelserna.<br />
Men så var inte fallet. Hon fick inte anstånd<br />
med skatten, trots att hennes ärende<br />
inte hade avgjorts i länsrätten. 1997 gick<br />
det inte längre – Kicki gick i konkurs:<br />
– Vi var tvungna att sälja huset med förlust<br />
och flyttade från Sälen.<br />
Den 25 augusti 1997 omprövade Skatteverket<br />
skönstaxeringen och beloppet sänktes<br />
till 677 600 kronor.<br />
INGEN ÄNDRING I LÄNSRÄTTEN<br />
Drygt tre år senare, i november 2000, kom<br />
så länsrättens dom – ingen ändring. Men<br />
Kicki Igelström gav inte upp, utan drev<br />
ärendet vidare till kammarrätten med<br />
hjälp av <strong>Skattebetalarna</strong>s Förening.<br />
I början av februari 2003 kom domen.<br />
Kammarrätten tyckte att oklarheterna<br />
kunde förklaras ”till inte ringa del” och<br />
sänkte beloppet till 235 000 kronor. På<br />
samma underlag reviderar alltså kammarrätten<br />
<strong>Skatteverkets</strong> skönstaxering<br />
till en tiondel av den ursprungliga.<br />
– Men rentvådd var jag inte, därför<br />
överklagade jag till Regeringsrätten. Har<br />
man inte gjort något fel så tror man ju att<br />
4 I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar<br />
det till sist ska komma fram, men det kommer<br />
det aldrig att göra, eftersom Regeringsrätten<br />
inte tog upp målet till prövning,<br />
säger hon och fortsätter:<br />
– Jag känner mig diskriminerad och<br />
dömd på förhand av Skatteverket. Jag<br />
blev klassad som en skurk bara för att jag<br />
hade en pizzeria. Hade jag blivit skönstaxerad<br />
med 235 000 kronor från början hade<br />
jag inte behövt gå i konkurs, men naturligtvis<br />
hade jag överkla-<br />
gat ändå.<br />
INGEN TRYGGHET<br />
Den sociala och ekonomiska<br />
tryggheten rycktes<br />
undan i samband med<br />
konkursen. Under alla<br />
år därefter har Kicki och<br />
Lars haft utmätning av<br />
lönen och kämpat med<br />
att betala tillbaka sin skatteskuld. Både<br />
Kickis och Lars föräldrar har hjälpt dem<br />
med pengar trots att både Lars och Kicki<br />
har jobbat mer än heltid.<br />
Processerna har tagit nio år av deras liv.<br />
Men så förra året bestämde sig Kicki och<br />
Lars att flytta tillbaka till Sälenområdet.<br />
Cirkeln är sluten.<br />
– Vi har längtat tillbaka i alla dessa år<br />
och det kändes som om vi kom hem när vi<br />
gick in genom dörren till vår bostad. Men<br />
att starta ett nytt företag – det gör jag aldrig<br />
igen, säger Kicki Igelström. ■<br />
Tina Engvall<br />
Kicki Igelström, företagare<br />
FAKTA!<br />
1993 gjorde Skatteverket en revision hos<br />
Kickis Restaurang & Pizzeria, vilken ingick<br />
i en kontroll av länets pizzerior.<br />
1995 meddelade Skatteverket att Kicki<br />
Igelström skulle skönstaxeras med 2,1<br />
miljon kronor.<br />
1996 ändrade Skatteverket beloppet till<br />
1 356 000 kronor.<br />
Senare under året kom <strong>Skatteverkets</strong><br />
första beslut om skönstaxering – 1,1 miljon<br />
kronor.<br />
1997 omprövade Skatteverket sitt beslut<br />
om skönstaxering och satte ned beloppet<br />
till 677 600 kronor.<br />
2000 kom länsrättens dom – ingen ändring.<br />
2003 sänkte kammarrätten beloppet till<br />
235 000 kronor – en tiondel av <strong>Skatteverkets</strong><br />
ursprungliga skönstaxering.<br />
2004 meddelade Regeringsrätten att den<br />
inte tog upp Kickis fall.<br />
9
4 I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar<br />
Han flydde som åttaåring med sina syskon och föräldrar<br />
från kriget i Libanon till en fristad i Sverige.<br />
Men de senaste fyra och ett halvt åren har företagaren<br />
Elias Melki tvingats strida mot Skatteverket.<br />
Verket har felaktigt anklagat honom för att ha<br />
undanhållit drygt sju miljoner kronor i skatt.<br />
Men nu har han fått rätt i både tingsrätten och<br />
länsrätten.<br />
Efter fyra år<br />
fick Elias<br />
äntligen rätt<br />
Felet är att det inte finns någon kontroll<br />
i Skatteverket av de tjänstemän<br />
som missbrukar sin makt. Vårt<br />
fall är inte unikt, däremot är det<br />
mycket ovanligt att de som drabbas orkar<br />
kämpa och vinner, och samtidigt kan betala<br />
in de belopp som Skatteverket helt oberättigat<br />
konfiskerar. Det säger Elias Melki,<br />
vd för Melki Städ.<br />
Redan som 19-åring, 1989, började Elias<br />
Melki bygga upp företaget, Melki Städ AB,<br />
som under 2004, det år då Skatteverket började<br />
agera, hade över 150 anställda och en<br />
omsättning på omkring 60 miljoner kronor.<br />
Han hade sökt jobb som städare på Arlanda,<br />
men fick nobben.<br />
– Då blev jag tjurig, säger han som förklaring<br />
till att han startade företaget.<br />
MALLEN STÄMMER INTE<br />
Elias Melki och hans svåger Nano Najm<br />
äger hälften var av företaget. Redan från<br />
början bestämde de sig för att de ville tjäna<br />
bra med pengar inom ramen för de regler<br />
som finns.<br />
– Att köra annat än vitt är otänkbart för<br />
oss. Men mallen städbolag, blatte och att<br />
10<br />
tjäna bra med pengar är en oslagbar kombination<br />
och stämmer inte för Skatteverket,<br />
säger han.<br />
Elias Melki jobbade hårt under många<br />
år. De första åren städade han som alla de<br />
andra. Men i takt med att företaget växte<br />
så blev det naturligt att han gick över till<br />
att vara vd på heltid.<br />
KÖPTE ETT ANNAT STÄDFÖRETAG<br />
I början av 2004 köpte Melki Städ ett annat<br />
städföretag. Köpet medförde flera nya kunder.<br />
Eftersom facket inte ville att Melki Städ<br />
skulle fortsätta att anlita den underentreprenör<br />
företaget hade måste denna snabbt<br />
ersättas av andra.<br />
På grund av det omfattande skattefusket<br />
i branschen kontrollerar Melki Städ<br />
varje underentreprenör hårdare än vad<br />
Skatteverket kräver. Man tecknar bara<br />
skriftliga avtal med aktiebolag och i stället<br />
för att bara kontrollera att de har F-skattsedel<br />
och inga skatteskulder när det skriftliga<br />
kontraktet undertecknas, vilket Skatteverket<br />
rekommenderar, gör man löpande<br />
samma kontroll varje kvartal under hela<br />
avtalstiden.<br />
FOTO ANTINA-MARIA HESSEL<br />
▲<br />
INTE UNIK. Det finns många liksom<br />
Elias Melki, vd för Melki Städ,<br />
som hamnar i <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar.<br />
Det som är ovanligt med det<br />
här fallet är att Elias Melki orkade<br />
kämpa och vann både i tingsrätten<br />
och länsrätten.<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
4 I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar
▲<br />
FOTO ANTINA-MARIA HESSEL<br />
4 I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar<br />
Trots att Skatteverket vid dessa förfrågningar<br />
under våren 2004 skriftligen svarade<br />
att allt var i sin ordning med alla underentreprenörer,<br />
visade det sig att ett företag<br />
inte hade skött sina skatteinbetalningar.<br />
Inte förrän vid midsommar drog Skatteverket<br />
in företagets F-skattsedel.<br />
När Melki Städ fick reda på detta vid sin<br />
förfrågan hos Skatteverket i juli sa man<br />
omedelbart upp avtalet med det företaget.<br />
HUSRANNSAKAN PÅ KONTORET<br />
Skatteverket tog dock ingen hänsyn till<br />
detta utan när man via underentreprenörens<br />
plusgirokonto kunde se att Melki Städ<br />
var en stor inbetalare<br />
gjorde man tillsammans<br />
med Ekobrottsmyndigheten,<br />
EBM, husrannsakan<br />
på Melki Städs kontor<br />
i slutet av september<br />
2004. Företagets bokföring<br />
och Elias Melkis dator<br />
togs i beslag.<br />
Ingen skatterevision<br />
hade beslutats eller påbörjats,<br />
utan Skatteverket<br />
utgick från att Melki Städ var inblandat<br />
i skattefusk och att det förekom både<br />
luftfakturor och betalningar till svart arbetskraft.<br />
Trots att Skatteverket snabbt<br />
kunde konstatera, genom kontroll med<br />
bolagets kunder, att alla betalningar till<br />
underentreprenören avsåg utförda arbeten<br />
och med rätt belopp, påstod ändå verket<br />
att det förekommit svarta pengar och<br />
12<br />
att personalen som var anställd hos underentreprenören<br />
egentligen var anställd av<br />
Melki Städ.<br />
– Jag hade inget att dölja. Jag satt i fyra<br />
långa förhör på EBM och svarade på alla<br />
deras frågor. Jag tänkte att när jag väl har<br />
förklarat så ber EBM och Skatteverket mig<br />
om ursäkt, säger Elias Melki.<br />
Men någon ursäkt fick inte Elias Melki.<br />
Utan att informera Melki Städ slutförde<br />
Skatteverket sin skattepromemoria den<br />
sista mars 2005 och samma dag begärde<br />
verket betalningssäkring om 4,5 miljoner<br />
hos länsrätten.<br />
Kronofogdemyndigheten började dagen<br />
efter att ringa till Melki Städs kunder<br />
”Jag kommer att kräva att politikerna<br />
vaknar och stiftar en ny lag – gärna en<br />
lex Melki – som ska förhindra liknande<br />
övergrepp av Skatteverket i framtiden.”<br />
Elias Melki, vd för Melki Städ<br />
och meddelade att kunderna skulle betala<br />
till dem och inte till bolaget. När Elias Melki<br />
fick reda på detta kunde han genom sin<br />
bank ställa en bankgaranti till kronofogden<br />
på hela beloppet. Tack vare detta kunde<br />
bolaget räddas, men omsättningen<br />
mer än halverades.<br />
Under 2005 sker en skriftväxling mellan<br />
verket och Melki Städ, i vilken bolaget<br />
TIDSÖDANDE. Otaliga är de skrivelser som Elias Melki har fått från Skatteverket och som<br />
han och hans medarbetare har besvarat. Tid som annars skulle ha kunnat lagts på att<br />
utveckla Melki Städ.<br />
motbevisar alla påståenden från verket.<br />
Skatteverket låter sig inte påverkas av detta,<br />
utan EBM åtalar bolagets företrädare.<br />
Rättegången i Stockholms tingsrätt äger<br />
rum i maj 2006 och åklagaren kräver tre<br />
års fängelse för grovt bokförings- och<br />
skattebrott.<br />
I slutet av juni kommer tingsrättens<br />
dom som fullständigt friar Elias Melki och<br />
hans svåger. I domen skriver rätten att<br />
”det inte vare sig i promemorian eller vid<br />
förhöret med skatterevisorn redovisats<br />
någon omständighet som stödjer det som<br />
påståtts”. Domen överklagas inte.<br />
– ”Då trodde jag att Skatteverket skulle<br />
förstå att det de hade påstått var fel”, säger<br />
Elias Melki.<br />
Men Skatteverket fastställer i stället sitt<br />
taxeringsbeslut mot Melki Städ, som då måste<br />
betala in ytterligare 1,2 miljoner kronor<br />
och dessutom upptaxerar man Elias Melki<br />
och hans svåger privat med vardera 1 miljon<br />
kronor för svarta inkomster.<br />
BETALAT IN ÖVER SJU MILJONER<br />
Elias Melki var tvungen att sälja fastigheten<br />
i vilken Melki Städ har sina lokaler och<br />
belåna sitt bostadshus. Hans svåger fick<br />
sälja sitt hus. Till dags dato har Skatteverket<br />
tvingat Melki Städ och delägarna att<br />
betala in över sju miljoner kronor.<br />
– Jag har i alla fall mitt hus kvar, min<br />
svåger har drabbats värre, säger Elias Melki.<br />
Först i början av december förra året,<br />
tog länsrätten i Stockholm upp det av<br />
Skatteverket påstådda skattebrottet. Dagen<br />
före nyårsaftonen kom domen. Länsrätten<br />
går helt på Elias Melkis linje och<br />
upphäver <strong>Skatteverkets</strong> beslut om upptaxering<br />
och skattetillägg.<br />
EN LEX MELKI<br />
Fyra och ett halvt år av Elias Melkis liv har<br />
Skatteverket tagit då han inte har kunnat<br />
vara den make, far och företagsledare han<br />
velat vara. Fyra och ett halvt år då påståenden<br />
och skrivelser har besvarats och fyllt<br />
pärm på pärm. Tingsrätten och nu senast<br />
länsrätten har uttalat att han inget fel har<br />
gjort.<br />
– Hittills har säkert mitt ärende kostat<br />
samhället tio miljoner kronor. Jag kommer<br />
att kräva att politikerna vaknar och<br />
stiftar en ny lag – gärna en lex Melki – som<br />
ska förhindra liknande övergrepp av Skatteverket<br />
i framtiden, säger Elias Melki.<br />
Dessutom ska jag kräva skadestånd hos<br />
JK. ■<br />
Tina Engvall<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
FOTO ANTINA-MARIA HESSEL<br />
LIVBOJ. Familjelivet har fått stå tillbaka under de fyra och ett halvt år som tvisten med Skatteverket har pågått.<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
4 I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar<br />
13
5<br />
14<br />
Syfte<br />
Viktigt lyfta fram rättssäkerheten<br />
Skatteverket agerar utifrån det regelverk som Sveriges<br />
riksdag har beslutat. Oklara regler i kombination<br />
med de maktmedel som Skatteverket har fått<br />
gör att en företagare som utsätts för revision med<br />
efterföljande skattekrav hamnar i en mycket pressad<br />
situation.<br />
Vi vill med den här rapporten beskriva det regelverk<br />
som företagaren möter och vilka möjligheter<br />
denne har att ta till vara sin rätt vid ett överklagande.<br />
Vi har också i rapporten pekat på några av de<br />
svagheter som vi anser finns och som föranleder att<br />
företagaren hamnar i ett kraftigt underläge om det<br />
blir en konflikt med Skatteverket.<br />
Från i stort sett alla riksdagspartier kommer nu<br />
uttalanden om att villkoren för företagande måste<br />
förbättras och åtskilliga förslag har kommit om hur<br />
detta kan göras.<br />
Frågor som rör rättssäkerheten på skatteområdet<br />
har inte uppmärksammats trots att risken att en<br />
företagare någon gång hamnar i konflikt med Skatteverket<br />
är påtaglig.<br />
Vårt syfte med rapporten är att uppmärksamma<br />
att även frågor som rör rättssäkerhet är viktiga att ta<br />
med när villkoren för företagande diskuteras.<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
Företagares rättssäkerhet väger lätt<br />
En mycket viktig del av vår rättskultur är att värna<br />
om rättssäkerheten. Få förnekar det, men meningsskiljaktigheter<br />
uppkommer ibland när begreppet<br />
ska bestämmas eller när rättssäkerhetsintresset ska<br />
vägas mot andra intressen, till exempel effektiviteten<br />
1 .<br />
Rättssäkerhetsfrågor diskuteras tämligen frekvent<br />
när det gäller straffrättsliga förfaranden, men<br />
har enligt vår mening hittills varit mer undanskym-<br />
Vad är rättssäkerhet?<br />
En central och grundläggande rättsäkerhetsaspekt<br />
är kravet att rättstillämpningen inte får vara godtycklig.<br />
Rättstillämpningen blir annars inte förutsebar<br />
och riskerar då att förlora den legitimitet som<br />
fordras för att medborgarna ska kunna lita på att<br />
de får en rättvis behandling vid kontakt med myndigheter<br />
eller domstolar. Dessa aspekter är givetvis<br />
gemensamma för alla rättsområden, men vi kommer<br />
fortsättningsvis att lägga tyngdpunkten på skatterätten<br />
i allmänhet och företagarnas situation i synnerhet.<br />
En fundamental rättssäkerhetsaspekt är alltså<br />
förutsebarheten, det vill säga besluten ska stödja sig<br />
på i förväg kända rättsnormer. Detta förutsätter<br />
dock att rättsnormerna är så klart preciserade att<br />
det går att enkelt konstatera om en regel är tillämplig.<br />
På skatteområdet torde rättsnormerna vara relativt<br />
lätta att tillämpa när det gäller de som enbart<br />
lämnar en enkel löntagardeklaration, men när det<br />
gäller till exempel företagare är skattereglerna betydligt<br />
mer oprecisa, vilket naturligtvis försämrar<br />
förutsebarheten. Oprecisa regler lämnar stort utrym-<br />
Effektivitet i skattekontrollen<br />
Staten har ett krav på att få in skatter och avgifter på<br />
ett effektivt sätt. I det ligger <strong>Skatteverkets</strong> möjligheter<br />
att kontrollera deklarationer och uppbörden av<br />
skatter. För det ändamålet har Skatteverket utrustats<br />
med olika verktyg, till exempel möjligheter att<br />
göra revision, att påföra skattetillägg vid oriktiga<br />
eller ofullständiga uppgifter, att vidta betalnings-<br />
1<br />
Betänkande av Rättssäkerhetskommittén, SOU 1993:62, sid 75 ff<br />
2<br />
Påhlsson, Robert, Likhet inför skattelag, sid 13<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
6<br />
da inom skatterätten trots att de sanktioner i form<br />
av ytterligare skatt och skattetillägg kan vara minst<br />
lika ingripande som en straffrättslig sanktion.<br />
Genom denna rapport vill vi utifrån ett par faktiska<br />
fall som rör företagare peka på situationer när<br />
den enskildes krav på en rättssäker hantering av<br />
skattereglerna har vägt lätt mot myndighetens, i<br />
detta fall <strong>Skatteverkets</strong>, krav på att få in skatter och<br />
avgifter på ett effektivt sätt.<br />
me för Skatteverket att tolka rättsregeln på ett fiskalt<br />
sätt.<br />
En annan viktig rättssäkerhetsaspekt är likabehandling<br />
eller att alla är lika inför lagen (jfr 1:9 Regeringsformen).<br />
Lika fall ska behandlas lika utan<br />
ovidkommande hänsyn till personen i fråga. Att<br />
denna princip inte är helt lätt att upprätthålla måste<br />
dock erkännas, eftersom det sällan inom skatterätten<br />
finns identiska fall. Det är därför mer realistiskt<br />
att inom juridiken – och därmed skatterätten –<br />
inte tala om identiska utan om jämförbara fall, situationer<br />
etcetera 2 .<br />
Legalitetsprincipen är också en viktig ingrediens i<br />
rättssäkerhetsbegreppet. Denna princip innebär<br />
att Skatteverket endast får fatta beslut enligt i förväg<br />
meddelade föreskrifter. Retroaktivitetsförbudet,<br />
som finns i 2 kap 10 § Regeringsformen, är en<br />
del av legalitetsprincipen. På skatteområdet är legalitetsprincipen<br />
ofta svår att upprätthålla i och med<br />
att en stor del av rättsbildningen sker vid sidan av<br />
lagstiftningen genom <strong>Skatteverkets</strong> möjligheter att<br />
fylla ut lagstiftningen med anvisningar och domstolarnas<br />
utfyllnad genom rättspraxis.<br />
säkring, vitesföreläggande, att ålägga ett bolags företrädare<br />
ansvar för företagets skatter.<br />
För att effektivitetskravet inte ska krocka med<br />
medborgarnas krav på rättssäkerhet aktualiseras<br />
en viktig princip, proportionalitetsprincipen. Den<br />
har betydelse dels vid utformningen av lagstiftningen,<br />
dels vid rättstillämpningen. Proportionali-<br />
Rättssäkerhet<br />
15
6<br />
16<br />
Rättssäkerhet<br />
tetsprincipen säger att åtgärder inte ska gå utöver<br />
det som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet.<br />
Det ska således råda balans mellan mål och medel.<br />
Eftersom beskattningen är en ingripande åtgärd<br />
av mycket stor ekonomisk betydelse är risken stor<br />
att vissa enskilda personer undandrar sig att fullgöra<br />
sina skyldigheter enligt lag. Från effektivitetssynpunkt<br />
fordras därför möjligheter att kunna ingripa<br />
med tvång mot sådana personer som tredskas<br />
eller kan misstänkas vilja undandra skatt. Å<br />
andra sidan är sådana åtgärder av mycket ingripande<br />
natur och fordrar därför precision så att åtgärderna<br />
inte kan komma till användning på godtycklig<br />
grund.<br />
De ovan nämnda rättssäkerhetsaspekterna gör<br />
sig därför gällande inom skatterätten med än större<br />
styrka.<br />
Kriterierna för när åtgärden får tillgripas, möjligheten<br />
till opartisk prövning, den enskildes möjlig-<br />
Skatteverket är nu en sammanhållen organisation<br />
med sitt huvudkontor i Solna (före detta Riksskatteverket).<br />
Skatteverket har cirka 11 000 anställda<br />
med ett stort antal kontor spridda över landet.<br />
<strong>Skatteverkets</strong> vision är ”Ett samhälle där alla vill<br />
göra rätt för sig”.<br />
År 2006 hanterade Skatteverket 82 miljoner<br />
kontrolluppgifter och 18 miljoner deklarationer avseende<br />
inkomstskatt, moms, punktskatter och av-<br />
het till kvalificerat ombud/biträde, kraven på bevisning,<br />
kommunikation, motivering och avgörande<br />
inom rimlig tid samt möjligheten att hålla myndigheterna<br />
respektive staten ansvariga för åtgärderna<br />
borde ges en mycket framträdande plats. Besluten<br />
är inte sällan av sådan betydelse att de kan vara<br />
livsavgörande i ekonomiskt hänseende.<br />
Mot de fiskala intressena att få in lagstadgad<br />
skatt måste man således ställa den enskildes behov<br />
av rättsliga garantier för att han inte ska betala mer<br />
skatt än vad han rätteligen ska betala samt att han<br />
under förfarandet inte utsättas för mer omfattande<br />
åtgärder än vad som är nödvändigt med hänsyn till<br />
ändamålet. Dessa garantier måste tillgodoses dels<br />
vid den avvägning som görs i lagstiftningen mellan<br />
de fiskala befogenheterna och den enskildes rättigheter,<br />
dels genom möjligheter till rättslig kontroll<br />
så att den enskilde inte är beroende av myndigheters<br />
skön 3 .<br />
<strong>Skatteverkets</strong> verksamhet<br />
En organisation med 11 000 anställda<br />
Revision och annan kontroll<br />
Den preventiva effekten av skattekontrollen, det<br />
vill säga de skattskyldigas bedömning av risken för<br />
upptäckt vid skatteundandragande och dess konsekvenser,<br />
är förmodligen betydande. Möjligheten<br />
att göra revisioner torde därför vara nödvändig,<br />
men denna långtgående kontrollmöjlighet förutsätter<br />
dock att kontrollen utförs korrekt och upp-<br />
3<br />
Betänkande av Rättssäkerhetskommittén, SOU 1993:62, sid 85<br />
dragen skatt. Under samma tid fattades 715 000 beskattningsbeslut<br />
i kontrollen. Inkomstbeskattningen<br />
svarade för 60 procent av det totala antalet beslut.<br />
Det skattemässiga värdet av kontrollen inklusive<br />
grundkontroll uppgick till 18 miljarder kronor.<br />
En stor del av skattebrotten upptäcks i samband<br />
med skatterevisioner. Skatterevisionerna har dock<br />
minskat från över 18 000 per år i slutet av 1980-talet<br />
till knappt 7 000 år 2006.<br />
fyller de rättssäkerhetskrav som måste ställas i en<br />
rättsstat.<br />
Vid taxeringsrevision måste således en avvägning<br />
göras mellan statens intresse av omfattande<br />
kontrollverksamhet och den enskildes krav på rättssäkerhet.<br />
En revision som sker, enligt taxeringslagens<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
(TL) 4 regler, förutsätts ske genom samförstånd<br />
med den granskade. Om Skatteverket vill tillgripa<br />
tvångsåtgärder måste det ske enligt de regler som<br />
Taxeringslagens (TL) regler<br />
om utredning i taxeringsärenden<br />
Föreläggande: 3 kap 5 § TL<br />
Skatteverket får förelägga den som är eller kan antas<br />
vara skattskyldig att lämna uppgift, visa upp<br />
handling eller lämna över en kopia av handling<br />
som behövs för kontroll av uppgifterna i hans självdeklaration<br />
är riktiga eller annars för hans taxering.<br />
Vitesföreläggande: 3 kap 6 § TL<br />
Ett föreläggande enligt 5 § får förenas med vite, om<br />
det finns anledning att anta att det annars inte följs.<br />
Taxeringsbesök: 3 kap 7 § TL<br />
Om några uppgifter i en självdeklaration behöver<br />
kontrolleras genom avstämning mot räkenskaper,<br />
anteckningar eller andra handlingar får Skatteverket<br />
komma överens med den skattskyldige om att<br />
sådan avstämning ska göras vid besök hos honom<br />
eller vid annat personligt sammanträffande. Överenskommelse<br />
får även träffas om besiktning av fastighet,<br />
inventarier eller annat som är av betydelse<br />
för taxeringskontrollen. Den skattskyldige har rätt<br />
att neka men följden blir då förmodligen att Skatteverket<br />
i stället beslutar att göra revision i företaget.<br />
Taxeringsrevision: 3 kap 8 § TL<br />
Skatteverket får besluta om taxeringsrevision för<br />
att kontrollera att deklarations- och annan uppgiftsskyldighet<br />
enligt lagen (2001: 1227) om självdeklarationer<br />
och kontrolluppgifter fullgjorts rik-<br />
4<br />
Taxeringslag (1990:324)<br />
Prop 1989/90:74<br />
5<br />
Lag (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet<br />
Prop 1993/94:151<br />
6<br />
Skattestatistisk årsbok 2007 sid 260<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
6<br />
gäller i lagen om tvångsåtgärder 5 eller de möjligheter<br />
som taxeringslagen innehåller om vitesföreläggande. <br />
tigt och fullständigt eller att förutsättningar finns<br />
att fullgöra uppgiftsskyldighet som kan antas uppkomma.<br />
Tredjemansrevision: 3 kap 8 § 2 st TL<br />
Taxeringsrevision får göras hos den som är eller<br />
kan antas vara bokföringsskyldig enligt bokföringslagen.<br />
Syftet med en tredjemansrevision är att inhämta<br />
uppgifter av betydelse för kontroll av någon<br />
annan än den som revideras.<br />
Överraskningsrevision: 3 kap 9 § 4 st TL<br />
I vissa fall kan taxeringsrevision verkställas samtidigt<br />
som den reviderade underrättas, s k oanmälda<br />
revisioner eller överraskningsrevisioner.<br />
Tvångsåtgärder: 3 kap 10 § TL<br />
En taxeringsrevision ska bedrivas i samverkan med<br />
den reviderade och på ett sådant sätt att den inte<br />
onödigt hindrar verksamheten. För det fall den reviderade<br />
inte samverkar finns bestämmelser om vite<br />
i 12 § fjärde stycket och andra tvångsåtgärder i lagen<br />
(1994: 466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet.<br />
Föreläggande vid vite och beslut om taxeringsrevision<br />
får inte överklagas: 6 kap 2 § TL<br />
Det finns inga statistikuppgifter om i vilken utsträckning<br />
Skatteverket gör förelägganden med vite och<br />
inte heller finns uppgift om antalet skatteärenden<br />
som vite utdöms av domstolarna 6 .<br />
Rättssäkerhet<br />
17
6<br />
Fyra olika typer av tvångsåtgärder<br />
Tvångsåtgärdslagen innehåller fyra olika typer av<br />
tvångsåtgärder (2 §):<br />
● Revision i den reviderades verksamhetslokaler<br />
(5 §).<br />
● Eftersökande och omhändertagande av handlingar<br />
(6–9 §§).<br />
● Granskning utan föregående föreläggande om<br />
kontrolluppgift (10 §).<br />
● Försegling av lokal, förvaringsplats eller annat<br />
Den som ska revideras måste i större utsträckning få<br />
information om sina rättigheter vid en revision och<br />
var gränsen går för frivillighet och tvång.<br />
Ett beslut om revision uppfattas i de allra flesta<br />
fall som en tvångsåtgärd av den som ska granskas.<br />
Vid en skatterevision hamnar passivitetsrätten, enligt<br />
Europakonventionen, i fokus, det vill säga rätten<br />
att tiga. Om det finns risk för skattetillägg eller<br />
åtal, enligt skattebrottslagen, behöver den reviderade<br />
inte lämna uppgifter som kan komma att belasta<br />
honom själv.<br />
Ingen tid finns angiven i TL om hur länge en taxeringsrevision<br />
får pågå.<br />
Den företagare som får ett beslut om revision<br />
börjar att oroa sig för vad den kan innebära.<br />
Revisioner blir i vissa fall utdragna, vilket gör att<br />
företagaren får leva i ovisshet under lång tid, i vissa<br />
fall under flera år. En uttrycklig bestämmelse om<br />
en yttersta tidsgräns i TL borde införas för att undvika<br />
detta.<br />
Slutsatserna i revisionspromemorian bör inte komma<br />
som en överraskning.<br />
Eftersom en revision ska genomföras i samförstånd<br />
med den reviderade borde det också ingå att<br />
Skatteverket informerar den granskade om vilka<br />
slutsatser som kommer att redovisas i revisionspromemorian.<br />
På det sättet får den reviderade längre<br />
tid på sig att bemöta <strong>Skatteverkets</strong> ställningstagan-<br />
18<br />
Rättssäkerhet<br />
utrymme (13 §).<br />
Beslut om tvångsåtgärder fattas av länsrätten på<br />
ansökan av granskningsledaren (14 §).<br />
Beslut om åtgärd får fattas endast om skälen för<br />
åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt<br />
som åtgärden innebär för den enskilde (4 §). I princip<br />
är ett sådant beslut i praktiken inte överklagningsbart,<br />
vilket följer av en dom från Regeringsrätten,<br />
2007-09-28 7 .<br />
Synpunkter på reglerna om revision<br />
den och kan redan på revisionsstadiet undanröja<br />
oklarheter.<br />
Möjligheten att göra tredjemans- och överraskningsrevisioner<br />
bör kraftigt inskränkas.<br />
Vid tredjemans- och överraskningsrevisioner<br />
ställs den enskildes skyddsintressen när det gäller<br />
integritet och förutsebarhet på sin spets. <strong>Skatteverkets</strong><br />
krav på effektiv kontroll borde väga lättare än<br />
den enskildes krav på rättsskydd. Tredjemansrevisioner<br />
bör därför endast tillåtas vid särskilda skäl<br />
och endast efter beslut från länsrätten. Även överraskningsrevisioner<br />
bör endast tillåtas vid misstanke<br />
om brott och efter beslut av länsrätten 8 .<br />
Oklarheter i skattereglerna drabbar den reviderade.<br />
En tydlig bild från olika undersökningar och rapporter<br />
visar att reglerna för företagare generellt<br />
sett upplevs som mycket krångliga, svåra att känna<br />
till, svåra att förstå och tidskrävande att leva upp<br />
till 9 . Detta torde i all synnerhet gälla skattereglerna.<br />
Oklara skatteregler bör tolkas till den skattskyldiges<br />
fördel, det vill säga råder minsta tveksamhet<br />
om en regel är tillämplig är det lagstiftarens sak att<br />
genom lagstiftning klargöra rättsläget.<br />
Vid branschvisa granskningar finns stor risk att ”alla<br />
dras över en kam”.<br />
Vissa delar av <strong>Skatteverkets</strong> fördjupade insatser<br />
bedrivs i riksprojekt. Projekten arbetar långsiktigt<br />
7<br />
Mål nr 6634-06, RÅ 2007 Ref 80<br />
8<br />
Höglund, Mats, Taxeringsrevision, ur ett rättssäkerhetsperspektiv, sid 373 ff<br />
9<br />
Förenkling för småföretag – ett idéunderlag, 2007-04-24 Skatteverket, utvecklingsstaben,<br />
sid. 7.<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
och pågår normalt under flera år. Under 2007 bedrevs<br />
tolv riksprojekt, bland annat inom det internationella<br />
området och inom områden med tjänsteföretag<br />
som till exempel restaurangbranschen och<br />
taxi 10 .<br />
I princip inträder en omvänd bevisbörda om den<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
reviderade inte uppfyller de krav på omsättning eller<br />
bruttovinst som Skatteverket har räknat fram<br />
genom att göra jämförelser i branschen. Den reviderade<br />
måste bevisa att denne inte har haft de inkomster<br />
som Skatteverket påstår, vilket i praktiken<br />
är utomordentligt svårt 11 . (Jämför Kicki Igelström.)<br />
Skatteprocessen – inkomsttaxering<br />
När Skatteverket anser att uppgivna inkomster eller<br />
gjorda avdrag i deklarationen inte är korrekta fattas<br />
under taxeringsperioden (slutar den 30 november<br />
taxeringsåret) ett omprövningsbeslut.<br />
Sker korrigeringen senare, till exempel efter en revision,<br />
görs ändringen genom ett omprövningsbeslut<br />
endera genom ordinär omprövning fram till<br />
och med den 31 december året efter taxeringsåret<br />
eller genom eftertaxering senast det femte året efter<br />
utgången av taxeringsåret 12 .<br />
Eftertaxering får ske om den skattskyldige 13<br />
1. i självdeklaration eller på annat sätt under förfarandet<br />
lämnat oriktig uppgift till ledning för taxeringen.<br />
2. lämnat oriktig uppgift i mål om taxering.<br />
FRISTER FÖR SKATTEVERKETS<br />
OMPRÖVNING OCH EFTERTAXERING<br />
Taxeringsåret=år 1.<br />
Ändring under<br />
Taxeringsåret 30 november år 1<br />
Ordinarie omprövning<br />
under år 2 31 december år 2<br />
Omprövning genom<br />
eftertaxering 31 december år 6<br />
10<br />
www.skatteverket.se. nyheterpressrum/2008/.<br />
11<br />
Thörnhammar, Jan, Skattenytt 1986, sid 352, Skattenytt 1987, sid 344<br />
12<br />
4 kap 14-15 §§ taxeringslagen (1990:324) (TL)<br />
13<br />
4 kap 16 § TL<br />
14<br />
2 kap 6 § TL<br />
6<br />
3. underlåtit att lämna självdeklaration, uppgift eller<br />
infordrad upplysning, trots att han är uppgiftspliktig<br />
och den oriktiga uppgiften eller underlåtenheten<br />
medför att ett taxeringsbeslut som rör den<br />
skattskyldige blivit felaktigt eller inte fattats.<br />
Ett tvistigt ärende som rör inkomst- eller fastighetstaxering<br />
ska avgöras av en skattenämnd. Skattenämnden<br />
består av ordförande och vice ordförande<br />
som båda är tjänstemän hos Skatteverket 14 .<br />
Övriga ledamöter utses av landstingsfullmäktige i<br />
det landsting där skattekontoret är beläget.<br />
Skattenämnden är beslutsför när ordföranden<br />
eller vice ordföranden och tre övriga ledamöter är<br />
närvarande. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst.<br />
Rättssäkerhet<br />
19
6<br />
Vid eftertaxering har Skatteverket bevisbördan<br />
för att visa att den skattskyldige har lämnat en oriktig<br />
eller ofullständig uppgift i deklarationen så att<br />
Skatteverket inte har haft ett fullständigt underlag<br />
för sitt ursprungliga taxeringsbeslut. Skattetillägg<br />
påförs i princip på samma grunder.<br />
När Skatteverket har fattat ett beslut ska skatte-<br />
20<br />
Rättssäkerhet<br />
förfallodagar i skattebetalningssystemet är 16 :<br />
17 och 26 januari<br />
12, 17 och 26 augusti<br />
12 och 27 december<br />
Övriga månader: 12 och 26<br />
Skatteverket har dock möjlighet att besluta om<br />
att betalning ska ske en annan dag om det finns särskilda<br />
skäl. Sådana särskilda skäl kan vara att det<br />
EXEMPEL PÅ BESLUTSDATUM<br />
OCH FÖRFALLODAGAR<br />
Beslutsdatum Förfallodag<br />
10 januari 12 februari<br />
10 februari 12 mars<br />
10 mars 12 april<br />
10 april 12 maj<br />
10 maj 12 juni<br />
20 juli 26 augusti<br />
10 augusti 12 september<br />
10 september 12 oktober<br />
10 oktober 12 november<br />
10 november 12 december<br />
10 december 17 januari<br />
20 december 26 januari<br />
kravet betalas efter viss tid om Skatteverket inte<br />
har medgett anstånd med betalningen. Anstånd<br />
medges i vissa situationer (se nedan). Huvudprincipen<br />
är emellertid att skattekravet ska betalas senast<br />
på angivet förfallodatum oavsett om den skattskyldige<br />
begär omprövning av eller överklagar <strong>Skatteverkets</strong><br />
beslut.<br />
FRISTER FÖR BETALNING AV YTTERLIGARE SKATT OCH AVGIFTER 15<br />
Grundläggande beslut om årlig taxering Den förfallodag (se nedan) som inträffar närmast<br />
efter 90 dagar efter beslutsdatum.<br />
Omprövning eller eftertaxering Den förfallodag som inträffar närmast efter<br />
30 dagar efter beslutsdatum.<br />
15<br />
16 kap 6 § Skattebetalningslagen (SBL)<br />
16<br />
16 kap 6 § SBL<br />
17<br />
16 kap 6 § 4 st SBL, prop 1996/97:100 sid 607<br />
finns risk för att den skattskyldige undanskaffar medel<br />
eller på annat sätt försvårar för staten att få betalt<br />
17 .<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
Omprövning eller överklagande<br />
av den skattskyldige<br />
En skattskyldig som vill få en ändring av <strong>Skatteverkets</strong><br />
beslut kan välja att begära omprövning av beslutet<br />
eller att överklaga det.<br />
Initialt är det samma förfarande, nämligen att<br />
Skatteverket omprövar sitt tidigare beslut. Skillnaden<br />
är att om Skatteverket håller fast vid sitt beslut<br />
FRISTER FÖR OMPRÖVNING ELLER<br />
ÖVERKLAGANDE AV DEN SKATTSKYLDIGE<br />
År 1=Taxeringsåret.<br />
Omprövning 31 december år 6 18<br />
Överklagande<br />
(länsrätten) 31 december år 6 19<br />
Överklagande Inom 2 månader efter delgivning<br />
(kammarrätten) av länsrättens dom 20<br />
Överklagande Inom 2 månader efter delgivning av<br />
(Regeringsrätten) kammarrättens dom. Endast mål<br />
med prejudikatintresse medges<br />
prövning 21 .<br />
Synpunkter på skatteprocessen<br />
Eftertaxering bör inte få beslutas av Skatteverket.<br />
Den nuvarande taxeringslagen (1990:324) trädde<br />
i kraft vid 1991 års taxering. Genom denna reform<br />
avskaffades taxeringsnämnderna och ersattes<br />
med skattenämnder som ingår i <strong>Skatteverkets</strong><br />
organisation.<br />
Skatteverket gavs också genom reformen en vidare<br />
beslutsbehörighet än vad de tidigare taxeringsnämnderna<br />
hade. Bland annat gäller detta eftertaxering,<br />
där Skatteverket tidigare var tvunget<br />
att genom en ansökan hos länsrätten yrka att eftertaxering<br />
skulle ske. Målsättningen med reformen<br />
var att skapa bättre förutsättningar för en rättvis<br />
och likformig beskattning, större rättssäkerhet för<br />
de skattskyldiga och enklare och mer överblickbara<br />
regler. 22<br />
Skatteverket fick genom den nya taxeringslagen<br />
18<br />
4 kap 9 § Taxeringslagen (TL)<br />
19<br />
6 kap 3 § TL<br />
20<br />
6 kap 13 § TL<br />
21<br />
6 kap 13 § FPL, 36 § Förvaltningsprocesslagen<br />
22<br />
Prop 1989/90:74, s 256<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
6<br />
helt eller delvis går ärendet över till länsrätten om<br />
man överklagat och den fortsatta handläggningen<br />
sker där. Om man har begärt omprövning och det<br />
blir ett negativt beslut från Skatteverket måste man<br />
begära en ny omprövning eller överklaga beslutet<br />
för att få en ny prövning.<br />
en betydligt starkare ställning gentemot de skattskyldiga<br />
än tidigare. Detta blir framför allt tydligt<br />
genom beslutsgången vid eftertaxering kombinerat<br />
med de regler som gäller för anstånd med betalning<br />
av skatt (se nedan).<br />
En skattskyldig kan alltså genom eftertaxering<br />
bli påförd ytterligare skatt för de senaste fem taxeringsåren<br />
(under 2009 har Skatteverket möjlighet<br />
att göra en eftertaxering av 2004 års taxering, inkomståret<br />
2003).<br />
Eftersom skattetillägg påförs i princip på samma<br />
grund är de flesta eftertaxeringsbeslut också förenade<br />
med skattetillägg.<br />
En skattskyldig som får ett eftertaxeringsbeslut<br />
har endast drygt en månad på sig att betala skatten<br />
eller att överklaga beslutet och söka anstånd med<br />
betalningen.<br />
Rättssäkerhet<br />
21
6<br />
Skattenämnden är ingen garant för en objektiv bedömning.<br />
Eftersom skattelagstiftningen är komplicerad<br />
och det i praktiken är en omöjlig uppgift för lekmannaledamöterna<br />
i skattenämnden att hålla sig<br />
orienterade på skatteområdet blir den uppfattning<br />
som ordföranden, det vill säga <strong>Skatteverkets</strong> tjänsteman<br />
i nämnden, avgörande för beslutet. Skattenämnderna<br />
medför inte med sin nuvarande form<br />
att någon bättre balans skapas mellan de skattskyldiga<br />
och Skatteverket.<br />
<strong>Skatteverkets</strong> omprövning leder sällan till ett ändrat<br />
beslut.<br />
Ingen statistik finns om i vilken utsträckning<br />
Skatteverket ändrar beslut vid den obligatoriska<br />
omprövningen efter ett överklagande. Det förefaller<br />
som det ytterst sällan sker någon ändring, vilket<br />
22<br />
Rättssäkerhet<br />
Anstånd med betalning<br />
av skatt och avgifter<br />
Utgångspunkten är att den tillkommande skatten<br />
ska betalas oberoende av om den skattskyldige begär<br />
omprövning eller överklagar beskattningsbeslutet<br />
24 . Om skattetillägg har påförts medges numera<br />
alltid anstånd vid omprövning/överklagande med<br />
denna del om den skattskyldige begär det 25 . Detta<br />
är en följd av att de svenska reglerna om skattetilllägg<br />
kritiserades av Europadomstolen i de så kallade<br />
taximålen 26 .<br />
Anstånd med betalning av ytterligare skatt medges<br />
således inte automatiskt utan en särskild ansökan<br />
måste göras om det. Skatteverket prövar sedan<br />
om förutsättningar finns, enligt de regler som anges<br />
i 17 kap Skattebetalningslagen. Dessa regler är uttömmande,<br />
det vill säga andra grunder för anstånd<br />
finns inte.<br />
Anstånd kan medges i något av följande fall (17<br />
kap 2 § första stycket SBL punkt 1–3):<br />
1. det kan antas att den skattskyldige kommer att få<br />
23<br />
Janosevic och Västberga Taxi, målnr. 34619/97, 36985/97<br />
24<br />
23 kap 7 § SBL<br />
25<br />
kap 2 a § SBL<br />
26<br />
Janosevic och Västberga Taxi<br />
förklaras av att Skatteverket redan intagit sin position<br />
i processen genom det ursprungliga beslutet. I<br />
realiteten är det först i länsrätten som det finns en<br />
möjlighet till en objektiv prövning.<br />
Skatteprocesser blir ofta utdragna.<br />
Enligt artikel 6 i Europakonventionen har den<br />
enskilde rätt till prövning i domstol inom skälig tid.<br />
I de så kallade taximålen 23 fick svenska staten kritik<br />
för att processerna hade blivit så utdragna.<br />
Att handläggningen i domstolen tar tid kan bero<br />
på att skriftväxlingen i målen blir omfattande och<br />
detta gäller allra helst vid mer komplicerade ärenden.<br />
Vissa domstolar har dessutom stora balanser av<br />
oavgjorda mål och så länge som det inte går att<br />
komma till rätta med det kommer ärenden att bli<br />
liggande hos domstolen innan de kan avgöras.<br />
befrielse helt eller delvis från skatten,<br />
2. den skattskyldige har begärt omprövning eller<br />
överklagat och det är tveksamt om den skattskyldige<br />
kommer att bli skyldig att betala skatten,<br />
3. det skulle medföra betydande skadeverkningar<br />
för den skattskyldige eller annars framstå som oskäligt<br />
att betala skatten.<br />
Anstånd kan också medges i några andra situationer<br />
(avyttring av egendom när betalning inte erhålls<br />
omedelbart, tillfälliga betalningsproblem i samband<br />
med totalförsvarstjänstgöring eller när det föreligger<br />
synnerliga skäl på grund av tillfälliga betalningssvårigheter<br />
när rådrum behövs för att skaffa<br />
fram pengar).<br />
Skatten kan antas falla bort (punkt 1).<br />
Anstånd enligt denna punkt kommer normalt<br />
inte ifråga. Om frågan är klar fattar Skatteverket<br />
omedelbart beslut om ändring.<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
Tveksamt om den skattskyldige blir skyldig att betala<br />
skatten (punkt 2).<br />
Utgången i skattemålet måste vara oviss. Frågan<br />
om utgången är oviss eller inte beror på den grad<br />
av visshet som krävs i olika typer av ärenden.<br />
Anstånd vid eftertaxering bör medges när det<br />
framstår som minst lika sannolikt att beslutet inte<br />
kommer att bestå, som att beslutet kommer att bestå.<br />
Även om sannolikheten för avslag väger över något<br />
kan anstånd medges 27 .<br />
Betydande skadeverkningar eller oskäligt (punkt 3).<br />
Anstånd enligt denna punkt kan knappast komma<br />
i fråga om det är uteslutet att den skattskyldige<br />
kan vinna bifall till sina yrkanden 28 . Anstånd bör<br />
27<br />
Se prop 1996/97:100 s 418 f<br />
28<br />
Almgren, Karin/Leidhammar, Börje Skatteprocessen s 89 f<br />
29<br />
17 kap 3 § SBL, prop 1989/90:74 s 433<br />
30<br />
20 kap 1 § SBL<br />
31<br />
<strong>Skatteverkets</strong> författningssamling, SKVFS 2008:24<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
heller inte medges om den skattskyldige helt saknar<br />
tillgångar.<br />
Säkerhet<br />
Om grund för anstånd finns enligt punkterna 2<br />
och 3 ovan, men det finns skäl att misstänka att<br />
skatten inte kommer att betalas i rätt tid kan Skatteverket<br />
ställa krav på att säkerhet ställs för beloppet<br />
genom en av bank utfärdad garantiförbindelse eller<br />
någon annan form av borgen.<br />
Anstånd får dock beviljas utan att säkerhet ställs<br />
om anståndsbeloppet är förhållandevis obetydligt<br />
eller det annars finns särskilda skäl 29 .<br />
Om anstånd medges gäller det längst tre månader<br />
efter den dag då beslut fattades med anledning av<br />
begäran om omprövning eller att beslutet överklagats.<br />
Hantering av ansökningar om anstånd<br />
Beslutet om anstånd tas i regel av den tjänsteman<br />
som kommer att handlägga den skattskyldiges begäran<br />
om omprövning eller överklagande, det vill<br />
säga det är samma tjänsteman som handlagt beslutet<br />
om omprövning eller eftertaxering. Eftersom<br />
det är sannolikt att tjänstemannen har varit övertygad<br />
om att skattebeslutet är grundat på gällande<br />
lag och rättspraxis måste den skattskyldige i sin be-<br />
gäran om omprövning/överklagande kunna presentera<br />
sådana starka skäl för en annan utgång att<br />
även Skatteverket anser att utgången är oviss.<br />
Om anstånd inte medges ska skattekravet betalas<br />
på fastställt förfallodatum.<br />
Om betalning inte sker får den skattskyldige en<br />
påminnelse, därefter överlämnas ärendet i regel<br />
för indrivning till Kronofogdemyndigheten 30 .<br />
Kostnadsräntor i skattebetalningssystemet<br />
Skatteskulden registreras på skattekontot och kostnadsränta<br />
beräknas på saldot. Räntan räknas dag<br />
för dag på aktuellt saldo, från och med dagen efter<br />
den dag då ett underskott har uppkommit på kontot.<br />
Räntorna knyts till en basränta som följer det allmänna<br />
ränteläget. Det gör att räntan kan ändras<br />
under året. Från och med den 1 februari 2009 är<br />
basräntan 1 procent 31 . Kostnadsräntan är inte avdragsgill.<br />
6<br />
Kostnadsräntan beräknas efter tre olika nivåer.<br />
Från och med januari 2009 är nivåerna<br />
● låg ränta 1 procent (= basräntan)<br />
● mellanränta 1,25 procent (= 125 procent av basräntan)<br />
● hög ränta 16 procent (= basräntan+15 procentenheter)<br />
Om betalning inte sker i rätt tid tas den höga räntan<br />
ut (för närvarande 16 procent).<br />
Rättssäkerhet<br />
23
6<br />
Tiden mellan skattebeslut och förfallodatum är alltför<br />
kort.<br />
Som framgår ovan förfaller skatteskulden inom<br />
drygt en månad efter skattebeslutet. En företagare<br />
i den situationen behöver i regel hjälp för att kunna<br />
bemöta <strong>Skatteverkets</strong> krav.<br />
Under den dryga månaden ska företagaren ha<br />
engagerat en skatteexpert, med denne gjort en genomgång<br />
av ärendet och i god tid före förfallodatum<br />
sammanställt ett överklagande som visar att<br />
utgången är oviss i målet (17 kap 2 § 2 p SBL).<br />
Förfalloräntan är oskälig.<br />
Om betalning inte sker i rätt tid tas en förfalloränta<br />
ut med för närvarande 17 procent. I dagens ränte-<br />
24<br />
Rättssäkerhet<br />
Synpunkter på anståndsreglerna<br />
läge skulle det förmodligen ses som en ockerränta!<br />
Samma tjänsteman som handlägger skattetvisten<br />
tar ställning i anståndsfrågan.<br />
Den tjänsteman som handlägger skattetvisten är<br />
givetvis övertygad om att <strong>Skatteverkets</strong> beslut är korrekt.<br />
För att få anstånd med betalningen av skatten<br />
vid ett överklagande krävs att utgången är oviss (17<br />
kap 2 § 2 p SBL). Det betyder att den skattskyldige<br />
genom överklagandet ska övertyga tjänstemannen<br />
om att <strong>Skatteverkets</strong> beslut är felaktigt.<br />
Den alternativa grunden för anstånd i 17 kap 2 § 3 p<br />
SBL (betydande skadeverkningar eller det annars<br />
skulle framstå som oskäligt att betala skatten) tillämpas<br />
sparsamt 32 .<br />
Ersättning för ombudskostnader<br />
i mål och ärenden om skatt m m<br />
Skatteprocessen ingår som en del av förvaltningsprocessen,<br />
det vill säga i princip de ärenden som<br />
inte handläggs av de allmänna domstolarna (tingsrätt,<br />
hovrätt och Högsta domstolen). En grundläggande<br />
princip inom förvaltningsprocessen är att den<br />
skattskyldige själv får bära sina kostnader för överklaganden.<br />
Förklaringen är att förvaltningsdomstolarna<br />
har ett ansvar för att ett mål blir så utrett<br />
som dess beskaffenhet kräver och att domstolen,<br />
vid behov, ska ge anvisningar om hur utredningen<br />
bör kompletteras, den så kallade officialprincipen.<br />
De skattskyldiga ska alltså kunna få den hjälp de<br />
behöver genom domstolens försorg.<br />
Rättshjälp enligt Rättshjälpslagen (1996:1619)<br />
lämnas i princip inte till näringsidkare. Enligt förarbetena<br />
(prop 1993/94:151 sid 174) bör man kunna<br />
ställa högre krav på personer som driver någon form<br />
av näringsverksamhet, att de kan antas ha större insikt<br />
om vilka uppgifter som ska presenteras för domstolen<br />
än vad skattskyldiga i allmänhet har. Någon<br />
hjälp genom Rättshjälpslagen är därför inte möjlig<br />
för en näringsidkare.<br />
Under 1980-talet visade det sig att denna ordning<br />
32<br />
Almgren, Karin/Leidhammar, Börje, Skatteprocessen, sid 89<br />
33<br />
SFS 1989:479<br />
blev alltmer otillfredsställande och en lag om ersättning<br />
i mål och ärenden om skatt infördes från den<br />
1 juli 1989 33 , lagen om ersättning för ombudskostnader<br />
i mål och ärenden om skatt med mera (Ersättningslagen).<br />
Ersättningsmöjligheterna var dock<br />
begränsade och lagen fungerade inte tillfredsställande;<br />
en översyn gjordes därför som trädde i kraft<br />
den 1 juli 1994.<br />
Huvudregeln vid Ersättningslagens tillkomst år<br />
1989 var att den skattskyldige skulle stå för sina egna<br />
kostnader. Ersättning av allmänna medel skulle<br />
emellertid kunna lämnas i undantagsfall när förhållanden<br />
i det enskilda fallet påtagligt avviker<br />
från det normala och det finns starka skäl för den<br />
enskilde att i en tvist dra på sig kostnader.<br />
Enligt 3 § Ersättningslagen kan ersättning utbetalas<br />
i en skatteprocess i följande situationer:<br />
1. den skattskyldige helt eller delvis får bifall till<br />
sina yrkanden,<br />
2. om målet avser en fråga som är av betydelse för<br />
rättstillämpningen,<br />
3. om det finns synnerliga skäl för att ersättning ska<br />
utgå.<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
Av 4 § Ersättningslagen framgår att ersättning<br />
inte får beviljas för:<br />
1. kostnader som avser skyldigheten att lämna deklaration<br />
eller andra uppgifter till ledning för en myndighets<br />
beslut om skatt, tull eller avgift,<br />
2. kostnader som avser skyldigheten att i skälig omfattning<br />
genom räkenskaper, anteckningar eller på<br />
annat lämpligt sätt sörja för att det finns sådant un-<br />
Synpunkter på Ersättningslagen<br />
Ingen specialisering i skatterätt bland domare i förvaltningsdomstolarna<br />
och många olika typer av ärenden.<br />
Länsrätterna (23 stycken) handlägger cirka 500<br />
olika måltyper. Förutom skattemål är det mål som<br />
rör socialtjänstlagen, socialförsäkringsmål, LVUmål<br />
(lagen om vård av unga), LVM-mål (lagen om<br />
vård av missbrukare), psykiatrimål, laglighetsprövning<br />
enligt kommunallagen, utlännings- och medborgarskapsmål,<br />
mål om körkortsingripanden, tillståndsmål<br />
med mera.<br />
Länsrätterna har cirka 1 200 anställda, varav<br />
200 tjänstgör som ordinarie domare. Länsrätternas<br />
storlek varierar i storlek från 10 upp till 450 anställda<br />
34 . Skattemål avdöms i allmänhet med en lagfaren<br />
domare med en lekmannanämnd bestående av<br />
tre ledamöter.<br />
Kammarrätterna (4 stycken) har cirka 500 anställda,<br />
varav 130 är ordinarie domare.<br />
Kammarrätterna överprövar länsrättens beslut.<br />
För vissa måltyper krävs prövningstillstånd, det vill<br />
säga målet prövas inte om det inte uppfyller vissa<br />
kriterier. Detta gäller dock inte skattemål (vid överklagande<br />
av anståndsbeslut krävs prövningstillstånd).<br />
I sådana mål dömer tre lagfarna domare.<br />
Regeringsrätten är högsta allmänna förvaltningsdomstol<br />
och prövar avgöranden som överklagas<br />
från någon av de fyra kammarrätterna. Regeringsrätten<br />
består för närvarande av 19 regeringsråd.<br />
Regeringsrätten har cirka 100 anställda 35 . I<br />
praktiken blir kammarrätten högsta instans i flertalet<br />
mål. Bara i några få procent av överklagade mål<br />
meddelas prövningstillstånd.<br />
Det är således ett stort antal måltyper som i dag<br />
ska avgöras av förvaltningsdomstolarna av en relativt<br />
begränsad grupp (cirka 350 ordinarie doma-<br />
34<br />
Domstolsverkets hemsida, www.dom.se<br />
35<br />
www.dom.se<br />
36<br />
Remstam, Maj-Britt, Skattenytt 2000, sid 187 ff<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
6<br />
derlag som behövs dels för att den skattskyldige<br />
skall kunna deklarera eller lämna uppgifter som<br />
han är skyldig att lämna, dels för att deklarationen<br />
och uppgifterna skall kunna kontrolleras,<br />
3. den skattskyldiges eget arbete, tidsspillan eller i<br />
övrigt för kostnader för sådant som den skattskyldige<br />
själv utfört med anledning av ärendet eller målet. <br />
re). Det säger sig självt att det finns litet utrymme<br />
för specialisering i skatterätt allrahelst på mindre<br />
domstolar. Av den anledningen är det inte heller<br />
troligt att domstolarna kan uppfylla den så kallade<br />
officialprincipen, det vill säga hjälpa de skattskyldiga<br />
med anvisningar om hur de bäst ska kunna ta<br />
tillvara sin rätt. Med det stora antal mål som ska avdömas<br />
och begränsad specialisering är detta i praktiken<br />
en mycket svår uppgift. I länsrätterna är detta<br />
särskilt tydligt i och med att vid avgörandet av målen<br />
(även skattemålen) deltar endast en lagfaren<br />
domare.<br />
Slutsatsen är att domstolarna inte kan uppfylla<br />
den så kallade officialprincipen och Ersättningslagen<br />
avhjälper inte den obalans mellan de skattskyldiga<br />
och Skatteverket, där tjänstemännen inte bara<br />
är specialiserade i skatterätt utan till och med har<br />
kunnat fördjupa sig i vissa delar av skatterätten.<br />
EG-rätten ställer nya krav på domstolarna.<br />
Sedan Sveriges inträde i EU har EG-rätten framför<br />
allt vad gäller indirekt beskattning fått stort inflytande<br />
36 och medfört att skattesystemet har blivit<br />
än mer komplicerat. Man brukar säga att domstolen<br />
känner lagen, det vill säga att principen ”jura<br />
novit curia” gäller. Detta innebär att någon bevisning<br />
inte behöver föras vid domstol om innehållet i<br />
gällande rätt. Maj-Britt Remstam, skattejurist och<br />
tidigare kammarrättsassessor, skriver i Skattenytt<br />
2000 att utvecklingen på skatteprocessområdet<br />
har gått från en process där huvudansvaret för ett<br />
måls utredning och avgörande legat på domstolen<br />
till att bli en process där ansvaret överlämnas till<br />
Skatteverket och den enskilde parten att klargöra<br />
gällande rätt. Det medför att den skattskyldige inte<br />
bara behöver ha hjälp med att ta fram nödvändig<br />
Rättssäkerhet<br />
25
6<br />
bevisning utan även i många fall att för domstolen<br />
klargöra innehållet i gällande rätt om en annan<br />
uppfattning finns än <strong>Skatteverkets</strong>. För att kunna<br />
göra detta i en process krävs biträde av sakkunnig.<br />
Lagstiftaren har inte dragit konsekvensen av att skattetillägget<br />
är ett straff.<br />
Av artikel 6:3 i Europakonventionen framgår att<br />
”var och en som blivit anklagad för brott har rätt att<br />
försvara sig personligen eller genom rättegångsbiträde<br />
som han själv utsett eller att, när han saknar<br />
tillräckliga medel för att betala ett rättegångsbiträde,<br />
erhålla ett sådant utan kostnad, om rättvisans<br />
intresse så fordrar”.<br />
Av Europadomstolens avgöranden i de så kallade<br />
taximålen (Västberga taxi och Janosevic) framgår<br />
att det svenska skattetillägget är ett straff i Europakonventionens<br />
mening och att rättssäkerhetsgarantierna<br />
i artikel 6 därför ska tillförsäkras den enskilde.<br />
Vid den översyn som gjordes av reglerna för skattetillägg<br />
efter kritiken från Europadomstolen 37 uttalades<br />
att Ersättningslagens bestämmelser stod i<br />
överensstämmelse med Europakonventionen med<br />
hänvisning till det utredningsansvar som domstolen<br />
har i ett skattemål. Som framgår ovan är det en<br />
slutsats som kan ifrågasättas; den officialprincip<br />
som ska styra förvaltningsdomstolarnas verksamhet<br />
fungerar inte.<br />
Ersättning medges i efterhand och i princip endast<br />
vid vinst i målet.<br />
Rättshjälpslagen gäller i princip inte i skattemål,<br />
vilket betyder att en skattskyldig som måste ha<br />
hjälp med ett överklagande måste överväga vilken<br />
ekonomisk risk man tar. Det går alltså inte att i förväg<br />
få ett besked om ersättning kommer att utgå<br />
för ombudskostnader utan bedömningen görs i ef-<br />
26<br />
Rättssäkerhet<br />
terhand i samband med att skattefrågan avgörs.<br />
Ersättning medges endast med ”skäliga” kostnader.<br />
Inte ens vid en vinst i målet kan den skattskyldige<br />
vara säker på att få ersättning, eftersom detta endast<br />
lämnas för kostnader som den skattskyldige<br />
”skäligen behövt”. Vid den bedömningen ska vägas<br />
in svårighetsgraden hos den aktuella skattefrågan<br />
och den skattskyldiges egen situation (ålder, sjukdom,<br />
bristande erfarenhet och liknande förhållanden).<br />
Ersättningen fastställs i regel enligt rättshjälpstaxan.<br />
I de fall ersättning lämnas ska en skälighetsbedömning<br />
lämnas av ersättningens storlek. Domstolarna<br />
är inte bundna av ersättning enligt Rättshjälpslagen,<br />
men i praktiken har rättshjälpstaxan<br />
fått avgörande betydelse för ersättningens storlek.<br />
Timtaxan, enligt Rättshjälpslagen, är för 2009 1104<br />
kronor exklusive moms (1 380 kronor inklusive<br />
moms). Arvodet till en skattejurist är betydligt högre,<br />
ofta dubbelt så högt. Det medför att en skattskyldig<br />
som har vunnit en skatteprocess, och av domstolen<br />
tillerkänts ersättning för den tid som ombudet<br />
har debiterat, ändå måste stå för en stor del av<br />
kostnaden själv. Att inleda en skatteprocess kan<br />
alltså medföra en kostnad som överstiger den skatt<br />
som tvisten handlar om.<br />
Ersättning beviljas inte för ombudskostnader i mål<br />
enligt Ersättningslagen.<br />
Rättspraxis när det gäller Ersättningslagen är<br />
sparsam, vilket torde bero på att ersättning för ombudskostnader<br />
över huvud taget inte beviljas om<br />
man vill överklaga ett sådant beslut 38 .<br />
Ersättningslagen är ingen okomplicerad lagstiftning.<br />
Att som enskild själv föra en process angående<br />
ersättning för kostnader är inte enkelt 39 .<br />
37<br />
Prop 2002/03:106 s 90<br />
38<br />
RÅ 2002 ref 95<br />
39<br />
Thorslund, Gunilla/Tärnqvist, Lars, Skattenytt 2004 sid 545 ff, Ersättning i mål och ärenden<br />
om skatt<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
Svårt få fram statistik<br />
Vår ambition var att redovisa statistik från hela kedjan<br />
från det ursprungliga skattebeslutet hos Skatteverket,<br />
ändringar efter överklagande fram till dess<br />
att staten har fått in den skatt som beslutats.<br />
Någon sådan uppföljning är inte möjlig, eftersom<br />
det inte går att få fram sammanhängande uppgifter<br />
Företagande i Sverige<br />
Uppgifterna om företagande är hämtade från SCB<br />
2007 och <strong>Skatteverkets</strong> idérapport ”Förenkling för<br />
småföretag”.<br />
I Sverige finns totalt 920 000 företag, varav<br />
● cirka 75 procent inte har anställda,<br />
● cirka 54 procent har mellan 1 och 500 000 kronor<br />
i årlig omsättning.<br />
92 procent av alla företag har mindre än fem<br />
anställda.<br />
Små företag med mindre än 50 anställda<br />
● utgör 98,6 procent av alla verksamma företag<br />
Statistik från Skatteverket<br />
ANTAL ÄNDRINGAR I KONTROLLVERKSAMHETEN, TUSENTAL<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
från Skatteverket, förvaltningsdomstolarna och<br />
Kronofogdemyndigheten. Vi redovisar därför här<br />
nedan vad vi har kunnat få fram från respektive<br />
led. Avsnittet inleds med några uppgifter om företagandet<br />
i Sverige för att få en mer komplett bakgrund.<br />
inom privat sektor,<br />
● står för 52 procent av den privata sysselsättningen,<br />
● står för nära 1/3 av den totala sysselsättningen.<br />
57 procent av alla företag drivs som enskild firma<br />
och 28 procent som aktiebolag.<br />
Aktiebolagen svarar för 88 procent av den totala<br />
omsättningen.<br />
Enskild näringsverksamhet, handelsbolag och<br />
ekonomiska föreningar svarar för mindre än 6 procent<br />
av omsättningen.<br />
2003 2004 2005 2006 2006 2007<br />
Inkomstskatt,<br />
årlig taxering 211 159 115 311 311 317 4,1%<br />
Inkomstskatt,<br />
omprövning 42 42 39 45 69 67 0,9%<br />
Mervärdesskatt 46 47 43 43 83 88 1,9%<br />
Arbetsgivaravgifter 60 62 51 51 82 86 2,8%<br />
Avdragen skatt 26 27 21 21 33 30 1,0%<br />
Punktskatter 3 4 3 5 5 5 9,6%<br />
Summa 388 341 272 476 583 593 3,2%<br />
Skönsbeskattning<br />
Inkomstskatt,<br />
årlig taxering 64 63 56 54 54 52 0,7%<br />
Mervärdesskatt 44 41 37 38 38 35 0,8%<br />
Arbetsgivaravgifter 24 22 20 20 20 18 0,6%<br />
Avdragen skatt 22 21 19 19 19 18 0,6%<br />
Punktskatter 1 1 1 1 1 1 1,9%<br />
Summa skönsbeskattningar<br />
155 148 133 132 132 124 0,7%<br />
Totalt 543 489 405 608 715 717 3,9%<br />
Anm. Kontrollverksamheten innefattar skrivbordsgranskning och revision. Från och med 2006 innefattas även grundkontroll frånsett för punktskatter.<br />
Källa: Gin-skatt och Statistisk Årsbok 2008, Skatteverket<br />
6<br />
Exkl. grundkontroll Inkl. grundkontroll<br />
Rättssäkerhet<br />
Antal I förhållande<br />
till antal<br />
deklarationer<br />
27
6<br />
28<br />
Rättssäkerhet<br />
ÄNDRADE INKOMSTDEKLARATIONER VID ÅRLIG TAXERING PER DEKLARATIONSTYP, TUSENTAL<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
Antal I förhållande till antal<br />
deklarationer<br />
INK 1, privatpersoner 280 267 258 257 263 3,6%<br />
INK 2, aktiebolag, ek. för. 15 16 16 17 17 4,8%<br />
INK 3, stiftelser, ideella för. 3 3 3 4 3 3,2%<br />
INK 4, handelsbolag 1 0 0 0 0 0,3%<br />
Summa 299 286 277 278 284<br />
Andel av deklarationerna 3,9% 3,8% 3,6% 3,6% 3,6% 3,6%<br />
Källa: Gin-skatt och Statistisk Årsbok 2008, Skatteverket<br />
SKATTEMÄSSIGT UTFALL AV KONTROLLVERKSAMHETEN, BELOPP NETTO I MNKR<br />
Exkl. grundkontroll Inkl. grundkontroll<br />
2003 2004 2005 2006 2006 2007<br />
Belopp Andel av totalt<br />
Inkomstskatt,<br />
årlig taxering 4 011 3 919 4 173 5 267 5 267 6 155 31%<br />
Inkomstskatt,<br />
omprövning 6 660 3 675 3 287 7 032 6 899 4 727 24%<br />
Mervärdesskatt 834 3 187 1 705 2 003 1 334 3 634 18%<br />
Arbetsgivaravgifter 615 740 710 836 156 651 3%<br />
Avdragen skatt 299 218 289 269 –350 86 0%<br />
Punktskatter 300 405 362 246 246 314 2%<br />
Summa exkl.<br />
skönsbeskattning 12 719 12 144 10 526 15 653 13 552 15 567 78%<br />
Skönsbeskattning<br />
Inkomstskatt,<br />
årlig taxering 2 200 3 011 2 717 3 076 3 076 2 921 15%<br />
Mervärdesskatt 1 197 832 630 836 836 718 4%<br />
Arbetsgivaravgifter 356 294 305 264 264 304 2%<br />
Avdragen skatt 348 300 316 321 321 306 2%<br />
Punktskatter 23 33 25 17 17 21 0%<br />
Summa<br />
skönsbeskattningar 4 124 4 470 3 993 4 514 4 514 4 270 22%<br />
Totalt 16 843 16 614 14 519 20 167 18 066 19 837 100%<br />
Anm. Kontrollverksamheten innefattar här skrivbordsgranskning och revision. Från och med 2006 innefattas även grundkontrollen frånsett för punktskatter.<br />
Källa: Gin-skatt och Statistisk Årsbok 2008, Skatteverket<br />
ANTAL AVSLUTADE REVISIONER<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
Stora företag 684 573 466 428 445<br />
Små och medelstora företag 6 370 6 622 6 121 6 208 6 132<br />
Punktskatterevisioner 339 se anm. se anm. se anm. se anm.<br />
Summa 7 393 7 195 6 587 6 636 6 577<br />
Anm. Från och med 2004 ingår antalet punktskatterevisioner i antal revisioner för små/medelstora/stora företag, så kallade tredjemansrevisioner. Dessa<br />
revisioner som har till syfte att inhämta uppgifter av betydelse för kontroll av någon annan än den reviderade, ingår inte i antalet avslutade revisioner.<br />
Källa: <strong>Skatteverkets</strong> revisionsregister<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
INRIKTNING AV SKATTEREVISIONER, ANTAL GRANSKADE SKATTER/ÄNDAMÅL<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
2004 2005 2006 2007<br />
Antal Andel<br />
Inkomstskatt 4 305 4 220 4 285 4 305 27%<br />
Mervärdesskatt 5 355 4 985 4 847 4 606 29%<br />
Arbetsgivaravgifter 4 503 4 253 3 965 3 680 23%<br />
Avdragen skatt 2 312 1 803 1 508 1 579 10%<br />
F-skatt 307 231 153 113 1%<br />
Kontrolluppgiftsskyldighet<br />
Inhämtande av uppgifter<br />
1 260 981 812 809 5%<br />
för tredje man 428 569 235 360 2%<br />
Punktskatter 351 282 263 290 2%<br />
Övrigt 121 54 40 35 0%<br />
Summa 18 942 17 378 16 108 15 777 100%<br />
Anm. Före 2004 var uppgifterna kategoriserade på annat sätt.<br />
Källa: <strong>Skatteverkets</strong> revisionsregister<br />
REVISIONSUTFALL PER SKATTESLAG, BELOPP NETTO I MNKR<br />
2004 2005 2006 2007<br />
Belopp Andel<br />
Inkomstskatt 4 546 2 419 5 267 8 644 75%<br />
Mervärdesskatt 1 112 872 703 1 652 14%<br />
Arbetsgivaravgifter 792 698 645 775 7%<br />
Avdragen skatt 174 164 134 216 2%<br />
Punktskatter 217 214 103 227 2%<br />
Summa 6 841 4 367 6 852 11 514 100%<br />
Anm. Det går ej att ta fram jämförbara siffror för tiden före 2004, eftersom man då använde en annan kategorisering. Upgifterna om antalet registrerade avser december<br />
2005.<br />
Källa: <strong>Skatteverkets</strong> revisionsregister och Gin-skatt<br />
SKATTETILLÄGG, NETTOBELOPP I MNKR<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Inkomstskatt 1 678 1 231 676 257 629 1 921 805 58%<br />
Mervärdesskatt 216 312 295 303 256 276 315 23%<br />
Arbetsgivaravgifter 115 143 159 166 148 161 171 12%<br />
Avdragen skatt 68 67 67 62 69 67 72 5%<br />
Punktskatter 28 16 10 19 16 21 25 2%<br />
Summa 2 106 1 769 1 207 806 1 119 2 448 1 388 100%<br />
Källa: <strong>Skatteverkets</strong> verksamhetsstatistik<br />
6<br />
Rättssäkerhet<br />
Mnkr Andel av<br />
summan<br />
29
6<br />
30<br />
Rättssäkerhet<br />
ANTAL SKATTETILLÄGGSBESLUT, TUSENTAL<br />
SKATTETILLÄGG VID ÅRLIG TAXERING<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Antal Andel av<br />
totalt antal<br />
Inkomstskatt,<br />
årlig taxering<br />
Omprövning,<br />
48 43 34 27 22 22 21<br />
påförda<br />
Omprövning,<br />
13 12 12 15 13 12 12<br />
nedsatta 17 18 17 14 11 10 10<br />
Summa beslut<br />
Mervärdesskatt,<br />
77 73 62 57 46 43 43 23%<br />
påförda 30 59 58 58 51 49 48<br />
nedsatta 13 25 25 25 22 20 19<br />
Summa beslut<br />
Arbetsgivaravgifter,<br />
44 84 83 82 73 69 67 36%<br />
påförda 40 42 42 44 37 32 33<br />
nedsatta 15 15 14 14 13 11 11<br />
Summa beslut<br />
Avdragen skatt,<br />
55 57 57 58 49 43 43 23%<br />
påförda 56 30 28 29 25 23 22<br />
nedsatta 26 13 12 12 11 9 9<br />
Summa beslut 82 42 41 40 36 32 31 17%<br />
Punktskatter 2 2 1 1 1 1 1 1%<br />
Summa beslut 2 2 1 1 1 1 1<br />
Totalt antal 259 258 244 238 205 189 185 100%<br />
Källa: <strong>Skatteverkets</strong> verksamhetsstatistik<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Antal<br />
Fysiska personer 42 825 38 161 29 197 22 843 18 759 17 962 17 668<br />
Juridiska personer 4 809 4 987 4 306 4 625 3 729 3 690 3 124<br />
Summa 47 634 43 148 33 503 27 468 22 488 21 652 20 792<br />
Andel fysiska personer<br />
Belopp, mnkr<br />
90% 88% 87% 83% 83% 83% 85%<br />
Fysiska personer 1 288 1 245 661 314 274 276 258<br />
Juridiska personer 280 265 177 301 241 214 164<br />
Summa 1 567 1 509 839 615 515 490 422<br />
Andel fysiska personer<br />
Genomsnitt, kr<br />
82% 82% 79% 51% 53% 56% 61%<br />
Fysiska personer 30 069 32 617 22 640 13 731 14 606 15 366 14 607<br />
Juridiska personer 58 121 53 087 41 215 65 137 64 629 57 995 52 585<br />
Källa: <strong>Skatteverkets</strong> verksamhetsstatistik<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
Statistik från länsrätten<br />
ANDEL ÄNDRADE BESLUT EFTER ÖVERKLAGANDE I LÄNSRÄTTEN<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
2005 2006 2007<br />
Inkomst- och<br />
förmögenhetstaxering 21% 20% 22%<br />
Mervärdesskatt 24% 26% 26%<br />
Vissa punktskatter<br />
och avgifter 31% 24% 10%<br />
Skattetillägg, förseningsavgift,<br />
avgiftstillägg 11% 11% 12%<br />
Löneavgifter 31% 14% 27%<br />
Statistik från kammarrätten<br />
Källa: Domstolsverket<br />
ANDEL ÄNDRADE BESLUT EFTER ÖVERKLAGANDE I KAMMARRÄTTEN<br />
Ingen skillnad görs om ändring har gjorts efter överklagande av Skatteverket eller den skattskyldige.<br />
2005 2006 2007<br />
Inkomst- och<br />
förmögenhetstaxering 23% 28% 25%<br />
Mervärdesskatt 28% 33% 30%<br />
Vissa punktskatter<br />
och avgifter 16% 18% 9%<br />
Skattetillägg, förseningsavgift,<br />
avgiftstillägg 22% 24% 24%<br />
Löneavgifter 26% 25% 26%<br />
Källa: Domstolsverket<br />
6<br />
Rättssäkerhet<br />
31
6 Rättssäkerhet<br />
Bristfällig statistik hos Kronofogdemyndigheten<br />
Ingen statistik förs hos Kronofogdemyndigheten<br />
(KFM) i vilken utsträckning ytterligare skatt, som<br />
har påförts av Skatteverket, betalas efter att indrivning<br />
skett.<br />
Följande information har lämnats av Jesper Bergqvist,<br />
controller, Kronofogdemyndigheten i Stockholm:<br />
Skulderna som kommer in till KFM är uppdelade<br />
i A-mål (skulder till staten) och E-mål (skulder till<br />
enskilda personer och företag).<br />
Under år 2007 inkom totalt 1666361 stycken A-mål<br />
till KFM. Det finns cirka 50 olika typer av A-mål – förutom<br />
skatter, tv-avgift, underhållsskulder med mera.<br />
32<br />
Av de inkomna ärendena avsåg 227 218 skattekontoskulder.<br />
Antal gäldenärer med A-mål var i augusti 2007<br />
cirka 277 000 stycken (218 000 fysiska personer och<br />
60 000 juridiska personer)<br />
Av samtliga A-mål lyckades KFM 2007 driva in 52<br />
procent.<br />
För skulder avseende skattekontot drevs 47 procent<br />
in.<br />
Ingen uppgift har gått att få fram i vilken utsträckning<br />
preskription sker av skatteskulder (sker<br />
normalt vid utgången av det femte året när indrivningsåtgärder<br />
påbörjats).<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
Lagar<br />
Förvaltningsprocesslagen ( 1971:291)<br />
Lag (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt m m<br />
Taxeringslagen (1990:324)<br />
Lag (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet<br />
Rättshjälpslagen (1996:1619)<br />
Skattebetalningslagen (1997:483)<br />
Lagförarbeten<br />
Betänkande av Rättssäkerhetskommittén<br />
SOU 1993:62<br />
Prop 1988/89:126<br />
Prop 1989/90:74<br />
Prop 1993/94:151<br />
Prop 1996/97:100<br />
Prop 2002/03:106<br />
Litteratur med mera<br />
Almgren, Karin, och Leidhammar, Börje, Skatteprocessen, Norstedts Juridik AB 2004<br />
Domstolsverkets hemsida, www.dom.se<br />
Höglund, Mats, Taxeringsrevision – ur ett rättssäkerhetsperspektiv, Jure Förlag AB 2008<br />
Påhlsson, Robert, Likhet inför skattelag, Iustus Förlag 2007<br />
Regeringsrätten, RÅ 2002 ref 95 och mål nr 6634-06<br />
Remstam, Maj-Britt, Skattenytt 2000, Ersättningslagen – sedd ur en skatterådgivares<br />
perspektiv<br />
Skatteverket, SKVFS 2007:12<br />
Skatteverket, utvecklingsstaben. Förenkling för småföretag – ett idéunderlag<br />
<strong>Skatteverkets</strong> hemsida www.skatteverket.se<br />
Skattestatistisk Årsbok 2007<br />
Thörnhammar, Jan, Skattenytt 1986, Restaurang -83, en kontrollaktion och 1987, Ytterligare<br />
om kontrollaktionen Restaurang -83<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
7<br />
Referenser<br />
33
8<br />
34<br />
FöretagarFörbundet<br />
FöretagarFörbundet är en ideell, partipolitiskt obunden, intresseorganisation<br />
som organiserar företagare över hela landet.<br />
Aktiva småföretagare leder FöretagarFörbundet, som arbetar för att förbättra villkoren<br />
och förutsättningarna för att starta, äga, driva och utveckla företag, företrädesvis<br />
småföretag. Att skapa opinion om och ökad förståelse för företagandets och entreprenörskapets<br />
roll i samhällsutvecklingen ingår också i verksamheten.<br />
FöretagarFörbundet är i dag en starkt växande organisation med drygt 35 000<br />
medlemmar. Medlemsavgiften är endast 600 kronor per år och då ingår<br />
bland annat rådgivningsservice, tidningen Fria Företagare, nyhetsbrev<br />
samt flertalet förmåner och medlemsförsäkringar.<br />
Vårt handlingsprogram fokuserar på ägarfrågor och kapitalförsörjning.<br />
Vi vill framför allt att arbetsgivaravgiften sänks, sjukförsäkringen<br />
differentieras och utvecklas, rättssäkerheten stärks i skatteprocesser<br />
samt att det införs ett antal regler – småbolagsregler –<br />
speciellt anpassade för små företag. Det är helt enkelt inte<br />
rimligt att småföretag alltid ska belastas med samma regler<br />
som Ericsson och Ikea.<br />
Läs mer om FöretagarFörbundet på www.ff.se<br />
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009
I <strong>Skatteverkets</strong> kvarnar | 2009<br />
9<br />
<strong>Skattebetalarna</strong><br />
<strong>Skattebetalarna</strong>s Förening är en ideell organisation med hundratusen medlemmar,<br />
som verkar för sparsamhet med skattepengar, låga och synliga<br />
skatter samt rättssäkerhet för skattskyldiga.<br />
Skatterna är ditt livs största utgift och investering. Men får du valuta för dina skattepengar?<br />
<strong>Skattebetalarna</strong>s Förening är din röst, och ditt stöd, för att sprida kunskap<br />
och skapa opinion i frågor om skatt. Vi har en intensiv dialog med politiker, medier<br />
och andra opinionsbildare. Vi utreder och kartlägger hur stat, kommuner och landsting<br />
kan bli effektivare. Vi granskar slöseri och ifrågasätter. Och vi lyfter<br />
fram exempel på hur välfärdsfrågorna kan lösas på nya sätt. Vi arbetar<br />
också för att öka rättssäkerheten på skatteområdet.<br />
Som medlem får du skattetips, tillgång till skatterådgivning, åtta<br />
nummer av tidningen Sunt Förnuft, nyhetsbrev, bokrabatter och<br />
förmånliga erbjudanden om privatvårds- och sakförsäkringar.<br />
Dessutom har du möjlighet att teckna vår Skatteprocessgaranti.<br />
Då vi arbetar utan vinstintresse går eventuellt överskott<br />
tillbaka in i verksamheten. Välkommen som medlem.<br />
Läs mer på www.skattebetalarna.se<br />
35
Det finns vissa grundläggande krav som måste ställas när det gäller medbor-<br />
garnas skydd mot felaktig myndighetsutövning, till exempel att rättstillämp-<br />
ningen måste vara förutsebar och en garant för att lika fall ska behandlas lika.<br />
Beslut ska inte kunna fattas utan stöd i lag, den så kallade legalitetsprincipen.<br />
Det senare innebär också ett förbud mot retroaktiv skattelagstiftning.<br />
Komplicerade skatteregler är oftast oprecisa och medför att olika tolkningar<br />
kan göras. I rapporten beskriver vi vilka regler som gäller vid överklagande och<br />
anstånd med betalning av skattekravet. Utgångspunkten är två företagare<br />
som efter revision blev påförda stora belopp i ytterligare skatt. Båda företagen<br />
överklagade. I det ena fallet kom kammarrättens dom först efter flera år med<br />
stora sänkningar av skattekraven. Men då hade Skatteverket redan verkställt<br />
sitt beslut, vilket innebar konkurs för företagaren. För den andra företagaren<br />
gick det bättre. Han lyckades undvika konkurs. Länsrätten gick på hans linje<br />
och friade honom helt.<br />
Vår förhoppning med denna rapport är att uppmärksamma några av de bris-<br />
ter som finns när det gäller rättssäkerheten på skatteområdet och som borde<br />
vara ett självklart inslag för politikerna att ändra på om de menar allvar med<br />
sina ambitioner att förbättra villkoren för företagare.<br />
www.skattebetalarna.se<br />
www.ff.se