Bitidningen 2009 7/8 - Sveriges Biodlares Riksförbund
Bitidningen 2009 7/8 - Sveriges Biodlares Riksförbund
Bitidningen 2009 7/8 - Sveriges Biodlares Riksförbund
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr 7 Juni <strong>2009</strong><br />
<strong>Bitidningen</strong><br />
Tema: Honung<br />
Mineraler, invintring, mjölksyrabakterier<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Drottningimport i fokus<br />
Reservdrottningar • Friska bin<br />
1
RAMLIST<br />
LN, Norsk, o Svea OB 3:50, Borrad<br />
4:00. Hoffman, LN 4:50, Langstroth 4:75<br />
Tillverkning av alla förekommande<br />
biramar. Frakt tillkommer.<br />
Tel 0223/13180<br />
Buckfastdrottningar efter<br />
stationsparade mödrar utvalda<br />
i testserier, kan även fås med<br />
monticola och egyptiskt arv, vilket<br />
resulterat i virushärdig och robust<br />
avkomma. Zon 1. Leif Hjalmarsson 044-66020,<br />
070-3766020, epost leif.hjalmarsson@tele2.se<br />
Buckfastdrottningar<br />
från Sörmlandskusten<br />
Vänliga, svärmtröga och<br />
produktiva mödrar. Odlade<br />
efter kalkyngel- och<br />
nosemafria drottningar med<br />
full utrensning.<br />
Friparade på rasparningsplats.<br />
Från i huvudsak slutet av juli, 325kr<br />
Oparade drottningar från juni 100 kr<br />
Beställ i god tid för säker leverans!<br />
Moms och exp. avgift tillkommer.<br />
Thomas Rafstedt (KRAV)<br />
070-663 77 99, 08-99 88 00<br />
infra.kart@swipnet.se<br />
Vi behöver mer honung!<br />
Vi tar emot orörd, grovsilad honung året<br />
om. Betalning efter leverans. Bra priser.<br />
Ring angående kärl, frakter och priser.<br />
Mats Karlsson 0122-30072, 070-2094950<br />
Göran Sundström 070-5664268<br />
2 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
Lotta Fabricius<br />
Styrelseledamot<br />
Årgång 108<br />
Redaktion: Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg<br />
Redaktör: Erik Österlund<br />
Telefon: 0582-611682, 0735-233126<br />
E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
<strong>Bitidningen</strong> utges i 12 nummer årligen varav tre nr<br />
är dubbelnummer. Tidningen utkommer strax före<br />
aktuell månad.<br />
Material- och annonsinformation: Sid 38-39.<br />
Manusstopp den första i månaden, knappt en<br />
månad före utgiv nings dagen.<br />
Tryck: VTT Grafiska, Vimmerby<br />
Trycks på miljövänligt papper. ISSN 0006-3886<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
BI-rika dig!<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Förbundsordförande Jonny Ulvtorp,<br />
Stenabyvägen 11, 37294 Listerby.<br />
Telefon: 0457-30489, 0735-233130.<br />
Epost: jonny.ulvtorp.sbr@biodlarna.org<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Biodlares</strong> <strong>Riksförbund</strong> är en<br />
politiskt, religiöst och etniskt obunden<br />
ideell organisation, som bygger på<br />
principen om frivilligt, individuellt medlemskap.<br />
SBR ska arbeta för att utveckla<br />
svensk biodling som näring och meningsfull<br />
fritidssysselsättning, numerärt,<br />
fackligt, socialt och innehållsmässigt.<br />
Ledaren<br />
Har du semester? Ligger du en stund i hängmattan? Eller smakar du årets första nyslungade honung<br />
med nyplockade jordgubbar? Oavsett vad du gör, så njut! Sommaren är den tid vi har för att<br />
ladda batterierna. Även om biodlingen givetvis behöver sitt under sommarsäsongen, så glöm inte<br />
bort dig själv. Man får faktiskt lov att ligga ner en stund och njuta av binas surr och reflektera över<br />
livets mysterier.<br />
För mig är bisamhället något av livets mysterier. Denna fascinerade värld slutar aldrig att inspirera<br />
mig. Kalla det galenskap om du vill, men jag bär alltid med mig tankar om binas och min<br />
roll som biodlare var jag än går. När jag läser morgontidningen eller pratar med grannen. Man<br />
vet aldrig när man får en snilleblixt. Kunskap eller BI-rikning som jag valt att kalla det här, är en<br />
fantastisk gåva som man kan skaffa sig själv om man bara är lyhörd och tolerant. Det gäller att<br />
med öppet sinne suga åt sig och sålla. Det finns mängder med litteratur om bin och biodling både<br />
på svenska och utrikiska. Under sommaren ordnar biodlarföreningarna träffar i bigårdar och<br />
några biodlare har öppet hus. Där kan du praktiskt BI-rika dig. Läs mer om när dessa äger rum<br />
på www.biodlarna.se och www.biodlingsforetagarna.nu<br />
Möten mellan biodlare är viktigt. I alla sammanhang där du har möjlighet att prata bin, gör<br />
det. Hur kan du utveckla din biodling? Det är en frågeställning som alltid är lika relevant oavsett<br />
om du varit biodlare i 40 år eller om du just startat. Det spelar ingen roll om det handlar om att<br />
njuta av binas surr i äppelträden, skatta årets honung eller har en önskan om att mer företagsmässigt<br />
sköta dina bin. Det är du som bestämmer vad som är viktigt för dig och din biodling.<br />
BI-rika dig! Bli rik på bin. Om du inte ännu har skaffat bin så gör det. Självklart ska du skaffa<br />
bin redan i år, för om du väntar till nästa år… ja då missar du en hel säsong till. I fall du redan<br />
har bin, skaffa dig då några till! Med tanke på de förluster som vi haft av bisamhällen, är det bra<br />
att gardera sig. Om dina bisamhällen klarar vintern är det bra, men det är inte säkert att din<br />
biodlarkollega har samma lycka. Gör avläggare, odla några drottningar och se till att täcka det pollineringsunderskott<br />
som råder.<br />
Lycka till med din biodling och njut av livet önskar Lotta<br />
Förbundsexpedition:<br />
Trumpetarevägen 5, 59019 Mantorp.<br />
Telefon: se telefonlista på sidan 39.<br />
Fax: 0142-828 59<br />
Plusgiro: 8685-0. Bankgiro: 413-6149.<br />
E-post: sbr@biodlarna.org<br />
Adressändringar meddelas till förbundsexpeditionen.<br />
Öppet: Mån-tors 08.00-16.00.<br />
Fre 08.00-14.00<br />
Webbplats: www.biodlarna.se<br />
Ett år gamla bitidningar läggs ut på hemsidan<br />
3
I detta nummer<br />
Med smak av honung 5<br />
Honung på gång 6<br />
Invintring med honung 10<br />
Kompisprojektet, SBR Quinnor 11<br />
Mineralämnen i honung 12<br />
Nyttiga bakterier – studie i USA 14<br />
Reservdrottningar till nästa år 15<br />
Friska vinterbin – bättre övervintring 16<br />
Regler för införsel/import drottningar 18<br />
Angående import av drottningar 20<br />
Nya regler för import av bin 21<br />
Brev till redaktionen 25<br />
Utveckla din biodling 26<br />
Almanackan 28<br />
Vi minns 29<br />
Marknaden 30<br />
Nästa nummer (9-09 – septembernumret)<br />
utkommer i slutet av augusti.<br />
MANUSSTopp: 1 aug.<br />
Numret därpå (19-09) i slutet av sep.<br />
Manusstopp: 1 sep<br />
Omslagsbilden:<br />
i:et på omslaget påminner om att<br />
drottningen märkes grön i år.<br />
Bidrottningen står<br />
i fokus, för friska<br />
bin, för många<br />
bin med bra pollinering<br />
och bra<br />
skörd. Foto: Erik<br />
Österlund<br />
JULI/AUGUSTI <strong>2009</strong><br />
6<br />
16<br />
18<br />
4 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
Med smak av honung<br />
Läskande honungsdryck och syrliga muffins<br />
MArITA DeLverT<br />
Servera en dryck med<br />
honung, citron och ingefära<br />
till nybakade honungs- och<br />
rabarbermuffins. Lägg vackert<br />
formade isbitar i sommardrinken<br />
och garnera<br />
med gröna citronmelissblad<br />
eller njut av den som sportdryck<br />
för extra energi inför<br />
sommarpromenaden.<br />
Honungsmuffins med rabarber<br />
Smält smöret och häll i mjölken. Vispa<br />
ägg och socker pösigt, blanda i honungen<br />
och vispa ytterligare en kort stund. Tillsätt<br />
smöret och mjölken och slutligen mjölet<br />
blandat med bakpulver.<br />
Stick ner några tunt skurna rabarberskivor<br />
och strö över flagad mandel. Grädda<br />
i formar ca 20 minuter i 200 grader.<br />
Trevlig sommar!<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Hälsodryck<br />
Koka ingefäran i vattnet ca 15 minuter. Låt<br />
blandningen svalna till ca 40 grader, blanda<br />
i övriga ingredienser och kyl drycken. Sila<br />
av citronskal och ingefära innan serveringen.<br />
Dekorera med citron eller limeskivor<br />
och ev. citronmeliss. Drycken håller i kyl<br />
minst en vecka.<br />
50 g smör<br />
1 dl mjölk<br />
2 ägg<br />
1 dl socker<br />
1 dl honung<br />
3 dl vetemjöl<br />
1,5 tsk bakpulver<br />
Rabarber och ev. flagad mandel<br />
3-4 cm färsk ingefära, skalad och<br />
skivad<br />
1 liter vatten<br />
1 dl pressad citronsaft<br />
Rivet skal av en citron<br />
½ dl honung<br />
1 tsk salt<br />
5
Honung på gång<br />
Nu har vi äntligen kommit till den tid då<br />
det börjar bli dags att tänka på honungsskörden.<br />
De biodlare som haft sina samhällen<br />
i närheten av höstraps, har förmodligen<br />
slungat honung för en tid sedan. Om inte<br />
har de problem att vänta. Det är nämligen<br />
så att oljeväxternas nektar har en så hög<br />
halt av druvsocker att honungen kan kristallisera<br />
i vaxkakorna. Sådan honung måste tas<br />
om hand med en gång efter dragets slut. Vi<br />
andra som inte haft sådant drag, kanske just<br />
har eller står i begrepp att skörda.<br />
Vill man utnyttja binas samlarförmåga,<br />
är det en god ide att slunga så snart<br />
honungen är täckt eller ca en vecka efter<br />
dragets slut. När bina fått tomt i förrådet<br />
ökar samlarivern. Förutsättningen är förstås<br />
att det finns något att hämta. Hos mig<br />
är hallondraget slut. Nästa stora drag är<br />
förhoppningsvis från linden. Lind blommar<br />
rikligt varje år, men det är inte alltid<br />
det visar sig i bikupan. Vi får se hur det blir<br />
i år. Lindhonung har en mycket speciell<br />
Honung färdig att skörda.<br />
Jag är numera 64 år och<br />
har kallat mig för biodlare<br />
sen 1983. Jag bor i<br />
Långared, en by utanför<br />
Alingsås. Här har jag<br />
också min bigård som<br />
normalt omfattar 7-10<br />
samhällen. Området kan<br />
betraktas som skogsbygd.<br />
Min förening, där jag är<br />
ordförande, är Alingsåstraktens<br />
Bf, med ett sjuttiotal<br />
medlemmar.<br />
arom, något åt pepparminthållet.<br />
Vad är honung?<br />
Vad är egentligen honung, denna naturprodukt<br />
som människorna njutit av sedan<br />
urminnes tider? Rent definitionsmässigt<br />
är det enkelt. Honung är den produkt<br />
som bin bereder av nektar eller andra<br />
växtsafter.<br />
Förr stod det ”äkta” honung på etiketten,<br />
men eftersom det inte finns någon<br />
I bigården<br />
Curt Augustsson<br />
Alingsås<br />
oäkta honung, så år det onödigt att poängtera<br />
detta. Visserligen kan man tillverka<br />
produkter som liknar honung, men likväl<br />
är det bara binas produkt som får kallas<br />
så.<br />
Nektar<br />
Nektar är en sockerhaltig vätska som bildas<br />
i blommornas nektarium för att locka<br />
till sig insekter. Nektariet är placerat så att<br />
insekten måste beröra ståndare och pistill<br />
för att nå nektarn. Det är så pollineringen<br />
går till. Nektar består oftast av flera sockerarter.<br />
Bärsaft<br />
Andra växtsafter då? Det kan i princip<br />
vara två saker. Antingen saft från bär eller<br />
frukter eller sav från träd. Safter kan bina<br />
komma åt från t ex övermogna hallon eller<br />
plommon. Sockerhalten är visserligen hög,<br />
men det brukar inte ge något större tillskott<br />
i honungsskörden. I bland ser man<br />
honungsceller som är fyllda med röd honung.<br />
Det är inget annat än omvandlad<br />
hallonsaft. I Alingsås fick man en gång<br />
på 50-talet rikligt med röd honung. Det<br />
väckte viss uppståndelse som alla förstår.<br />
Analyser gjordes och flera specialister var<br />
6 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
inblandade. Till sist fann man orsaken. En<br />
karamelltillverkare hade misslyckats med<br />
ett kok, och slängt det hela på tippen. Detta<br />
var smaskens för traktens bin.<br />
Trädens sav<br />
Trädens sav kan bina inte komma åt av<br />
egen kraft. Men med lite hjälp går det.<br />
Hjälpen kommer från blad- och barrlöss.<br />
Dessa insekter har en sugapparat som kan<br />
komma åt silrören där trädets sockerhaltiga<br />
sav tränger fram. Lössen kan inte tillgodogöra<br />
sig allt som den tar in. En del passerar<br />
och droppar ut på barr eller blad. Där<br />
kan bina slicka i sig. Vätskan som droppar<br />
från lössen kallar vi honungsdagg.<br />
Honungsberedning<br />
Binas enzymer omvandlar det socker de<br />
för hem till kupan till druv- och fruktsocker,<br />
två enkla sockerarter som kemisterna<br />
säger. Det vatten som finns i nektarn<br />
eller honungsdaggen avdunstar bina till<br />
dess att sockerhalten är 80% eller mer.<br />
Detta är nödvändigt för att inte sockret<br />
skall komma i jäsning.<br />
Förutom druv- och fruktsocker innehåller<br />
honung små mängder av proteiner,<br />
enzymer, vitaminer, mineralämnen<br />
samt doft- och smakämnen. Med hjälp av<br />
modern analysutrustning har man lyckats<br />
finna omkring 180 olika substanser i<br />
honung. Varje blomsort har sin speciella<br />
sammansättning av doft och smakämnen.<br />
Detta betyder att honung från olika<br />
Bitömning vid sidan av samhället.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
bigårdar får olika smak, beroende av tillgången<br />
på olika blommor. SBR honung<br />
från Mantorp, smakar i stort sett likadant<br />
år från år. Det beror på att honung från<br />
hela landet blandas innan den tappas på<br />
burk. Köper man sin honung direkt från<br />
en biodlare, kan smaken variera från ett<br />
år till ett annat, ja till och med under säsongen<br />
om han skördat flera gånger. Färgen<br />
på honung kan variera från nästan vit<br />
till mycket mörkbrun. Det hänger också<br />
samman med blommorna. Försommarhonung<br />
är som regel ljusare än honung<br />
som bina tillverkat av höstens flora. Exempel<br />
på ljus honung är sådan från oljeväxter<br />
som raps och rybs. Hallonhonung är också<br />
en ljus honung. Honung från ljung som<br />
blommar på hösten, är däremot mörk.<br />
Alla sorters honung är flytande och genomskinliga<br />
från början. En tid efter skörden<br />
börjar druvsocker att kristallisera ut<br />
från honungen. Man säger att honungen<br />
kanderar, eller kristalliserar. Genom att<br />
göra vissa insatser under kanderingen,<br />
kan biodlaren påverka den slutliga konsistensen.<br />
Målet är att få honungen mjuk<br />
och bredbar med små fina kristaller som<br />
känns lena på tungan.<br />
Honung är den mest energiladdade<br />
naturprodukten vi har. Dess innehåll av<br />
druv- och fruktsocker omsätts snabbt i<br />
kroppen till bränsle för musklerna. Den<br />
bästa sportdrycken gör man av ett par matskedar<br />
honung i en liter vatten. Lite pressad<br />
citron gör smaken läskande i värmen.<br />
Enkel bitömmarbotten som normalt går<br />
bra att använda till det första skördetillfället.<br />
Vad vi kanske inte tänker på när vi njuter<br />
av den goda honungen, det otroliga arbete<br />
bina lagt ner för att producera densamma.<br />
För att tillverka en enda tesked, fordras<br />
mellan 1000 och 1500 blombesök.<br />
Honung är ju ett livsmedel och skall<br />
naturligtvis behandlas som ett sådant allt<br />
ifrån skörd till försäljning. För all hantering<br />
av livsmedel ställs stränga krav på hygien.<br />
Biodlaren måste hela tiden tänka på<br />
att skydda honungen från påverkan som<br />
kan försämra kvaliteten.<br />
Honungshanteringen kan delas upp i<br />
följande moment:<br />
• Skörd<br />
• Transport till slungningsrum<br />
• Slungningsrum och material<br />
• Klädsel<br />
• Avtäckning<br />
• Slungning<br />
• Silning<br />
• Skumning<br />
• Rörning<br />
• Ympning<br />
• Tappning<br />
• Förvaring<br />
• Försäljning<br />
Eftersom alla dessa moment, utom<br />
möjligen det sista, är kvalitetspåverkande<br />
så går vi igenom dem från början.<br />
Skörd<br />
Det finns flera metoder att ta honungsramarna<br />
från bina. För sommarhonungen<br />
använder jag en enkel bitömmare som jag<br />
placerar mellan två samhällen. Ni minns<br />
min långa bänk med plats för tre samhällen<br />
men där det bara står två. Bitömmaren<br />
består av en masonitskiva med en 15 mm<br />
hög list runt om. Den främre listen är lite<br />
7
Med en skattlåda försedd med bität botten och tak kan man transportera skördade ramar<br />
bifritt till slungrummet.<br />
kortare så att det blir ett hål vid var sida<br />
där bina kan krypa ut. Hålen kan vara ca<br />
10 mm breda. Jag ställer på skattlådorna<br />
från båda samhällena på bitömmaren, och<br />
lägger på ett lock. Dagen efter är lådorna<br />
så gott som tomma på bin. Senare på säsongen<br />
är denna metod lite riskabel. Bristen<br />
på nektar i naturen gör att bina söker<br />
allt som finns. I stället för att bli tömda på<br />
bin, kan skattlådorna bli tömda på honung.<br />
Då är det bättre med en bitömmare med<br />
ventiler. Den sätter man under lådan som<br />
skall tömmas.<br />
En annan metod är att borsta bina av<br />
kakorna. Om kakorna är helt täckta är det<br />
inga hygieniska problem, men att borsta<br />
med allehanda verktyg över öppen honung<br />
kan knappast vara hygieniskt.<br />
Honungsramar får aldrig ställas på<br />
marken. I och på jorden finns bakterier<br />
som kan lämna sporer i honung. Riktigt<br />
små barn med outvecklat immunsystem<br />
kan bli sjuka av dessa.<br />
Använd inte rökpusten för att driva<br />
bort bin från skattlådorna. Röken innehåller<br />
massor av sot som fastnar på öppen<br />
honung. Röken innehåller dessutom en<br />
mängd otrevliga ämnen som kan absorberas<br />
av honungen.<br />
Transport till<br />
slungningsrum<br />
Bifria ramar skall transporteras i täckta<br />
lådor till slungningsrummet. Har man valt<br />
att borsta av bina vid skattningen, så bör<br />
man ha en låda med botten och skjutbart<br />
lock. Ett annat sätt är att skruva fast en botten<br />
på en skattlåda och fästa ett lock med<br />
gångjärn. Innan bottenskivan sätts fast lägger<br />
man en 10 mm list på lådbotten. Då<br />
hänger ramarna fritt även om det finns lite<br />
vaxbygge undertill.<br />
Mellanlagra aldrig honungsramar i<br />
källare eller andra kalla fuktiga ställen.<br />
Fukt kommer då att tas upp av honungen<br />
ur den fuktiga luften och från ev kondens<br />
på honungen och vattenhalten stiger.<br />
Slungningsrum och material<br />
Slungningsrummet skall vara fullständigt<br />
rengjort innan honungsramar tas in. Allt<br />
material som skall användas, dvs slunga,<br />
silar, spänner, avtäckningsverktyg etc, skall<br />
vara nydiskat. Se till att fönster är försedda<br />
med myggnät om de skall öppnas.<br />
Planera slungningsrummet så att du<br />
får korta transportvägar mellan honungsramar<br />
– avtäckning – slunga – silning.<br />
Klädsel<br />
Vid all hantering av honung skall rena<br />
luddfria kläder användas. Mössa bör alltid<br />
användas. Den som tycker detta är onödigt<br />
rekommenderar jag att lägga en spegel på<br />
golvet och hålla huvudet över. Ruska runt<br />
lite i håret. Det som ligger på spegeln vill<br />
ingen ha i honungen.<br />
Avtäckning<br />
Avtäckningen gör man som hobbybiodlare<br />
med avtäckningsgaffel eller avtäckningskniv.<br />
De stora biodlarna använder en avtäckningsmaskin<br />
för att få upp kapaciteten.<br />
Den öppna honungsytan är känslig för<br />
fukt och ämnen med stark lukt. En gyllene<br />
regel är att inte ha öppna vattenytor i slung-<br />
ningsrummet. Behöver man diska t ex en<br />
sil under arbetets gång, så är det bättre att<br />
göra det någon annanstans. Täck av ramar<br />
med samma hastighet som du slungar.<br />
Bygg inte förråd av avtäckta ramar.<br />
Slungning<br />
Om man breder ut ett tunt lager honung<br />
på en skiva och låter en fläkt blåsa över<br />
ytan ett tag, kommer man att att upptäcka<br />
att honungslukten försvinner. Det<br />
gör honungssmaken också. Detta beror<br />
på att det som ger den karakteristiska<br />
lukten och smaken är lättflyktiga aromatiska<br />
ämnen. En honungsslunga är som<br />
en stor fläkt, och honungen exponeras i<br />
ett tunt skikt. Det är alltså utomordentligt<br />
viktigt att slungans lock är på plats. Locket<br />
hindrar också dammpartiklar att sugas<br />
ner i honungen.<br />
Silning<br />
När jag silar honung använder jag tre silar.<br />
Först ett durkslag direkt under slungans<br />
avtappningskran, sedan grovsil och finsil.<br />
Durkslaget gör att jag oftast kan sila 70 till<br />
80 kg utan rengöring av finsilen.<br />
Silställningen skall vara sådan att det<br />
inte kan komma ner något skräp i honungskärlet.<br />
Här syndas det nog lite varstans.<br />
Vid honungsbedömningen (som du<br />
kan läsa om på annan plats i tidningen)<br />
hittar man ofta partiklar som hamnat i<br />
honungen efter silningen. Silställningen<br />
på tre ben är inte bra om man ställer den<br />
på honungskärlet. Ett bra silställ kan man<br />
göra själv av en spann med samma diameter<br />
som silens fläns. Butiker som säljer vinsatser<br />
har oftast en spann som rymmer 25<br />
liter. Den har rätt diameter i botten. Skär<br />
av botten och kapa spannen på lämplig<br />
höjd. Ta en kryssfanerskiva som med gott<br />
mått täcker honungskärlet. Såga ut en rundel<br />
med samma diameter som spannen.<br />
Skruva fast spannen (resterna av den) med<br />
rostfri skruv. Sätt ett par listbitar på undersidan<br />
som styrning mot honungskärlet, så<br />
glider ställningen inte av. Lacka alla träytor<br />
så blir det lätt att göra rent.<br />
Skumning<br />
När den silade honungen stått ett par<br />
dagar i kärlet, är det dags att skumma<br />
den. Det som skall bort är de små vaxpartiklar<br />
som passerat finsilen och flutit<br />
upp på ytan. Tänk på kläder och mössa<br />
när locket tas av.<br />
Det finns flera metoder. Själv brukar<br />
jag klippa en rondell av smörpapper vil-<br />
8 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
ken läggs på honungsytan och stryks ut.<br />
När man lyfter upp pappret följer skum<br />
och partiklar med. Gladpack går lika bra.<br />
Andra använder en sked. Man kan också<br />
göra så att man tappar av honungen till ett<br />
nytt kärl, och låta skummet bli kvar.<br />
Rörning<br />
För att honungen skall bli finkornig måste<br />
den röras under kanderingen (kristalliseringen).<br />
Rörningen kan göras för hand<br />
med träspak eller med ett speciellt verktyg<br />
som förs vertikalt genom honungen.<br />
Många använder en omrörare som drivs<br />
av en borrmaskin. Åter igen, tänk noga<br />
på att inget får komma ner i honungen.<br />
Rörverktygen skall vara som jag brukar<br />
säga, kliniskt rena. Borrmaskin bör renblåsas<br />
med tryckluft före användning. Det<br />
här är mycket jobb eftersom honungen<br />
behöver röras två gånger per dag under<br />
kanderingen.<br />
Ympning<br />
Ett alternativ till rörningen är ympning.<br />
Detta förutsätter dock att man har tillgång<br />
till ett utrymme som håller en temperatur<br />
så nära + 14° C som möjligt.<br />
Man börjar med att göra en ympsats.<br />
Beräkna 2-3% på honungen. Ympsatsen<br />
består av 90% nyslungad honung och 10%<br />
finkristalliserad honung. Efter noggrann<br />
blandning ställs satsen i kylskåp. Var tolfte<br />
timma tar man ut satsen och rör den kraftigt.<br />
Omrörare och borrmaskin behövs. Att<br />
handröra är i princip omöjligt om man vill<br />
ha en finkornig honung. Efter ca två dygn<br />
är ympen färdig att användas. Den skrapas<br />
över i honungskärlet som måste vara<br />
försett med tappkran. Honungen skall vara<br />
rumstempererad, men ympsatsen behöver<br />
inte värmas. Nu rör man ordentligt så<br />
att ympsatsen fördelas. Tappa ur kranen<br />
ett par gånger och häll tillbaka. Låt kärlet<br />
stå ett par timmar så att luften stiger upp<br />
till ytan. Tappa honungen direkt på burk.<br />
Observera att honungen inte skall röras<br />
någon mer gång efter det att ympsatsen<br />
är tillsatt. Gör man det riskerar man att<br />
få s k randig honung. Vertikala ränder på<br />
insidan av glasburken är spår efter uppstigande<br />
nedrörd luft. Efter tappning ställs<br />
burkarna i utrymmet som håller ca 14° C.<br />
Kanderingen går på ca en vecka. Låt inte<br />
burkarna stå kvar för länge i kylan. Risken<br />
är att honungen släpper från glaset.<br />
Sätt på sigill och etikett när honungen är<br />
kanderad.<br />
Tappning<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Gör gärna ett stadigt silställ med skydd mot ovälkommen nedsmutsning av den silade<br />
honungen.<br />
Viktigt att tänka på är att glasburkarna som<br />
levereras i plastfilm skall förvaras med botten<br />
upp. När man skär upp förpackningen<br />
görs detta från bottensidan. Detta gör man<br />
för att vara säker på att eventuella glasflisor<br />
inte hamnar i honungen. När man lyfter<br />
burken tar man på utsidan och inte som i<br />
en nybörjarvideo jag såg för ett tag sedan,<br />
med tummen ner i burken. Om man tar<br />
tillbaks tomburkar från kunder, skall de<br />
diskas. Lukta i dem så de inte varit använda<br />
till något annat. Lock betraktar jag som<br />
engångsvara. Packningen är som regel slut<br />
samtidigt som honungen i burken. Lösa<br />
lock är inte dyra.<br />
Använd luddfria kläder. Vicka inte på<br />
burken så att honung hamnar på locket,<br />
det ser inte trevligt ut.<br />
Förvaring<br />
Honung skall förvaras svalt, torrt och<br />
mörkt. Temperatur runt 11° C är perfekt.<br />
Luftens relativa fuktighet får inte överstiga<br />
60%. Om inte locken är absolut täta, kan<br />
honungen ta upp vatten från luften om<br />
man ligger över 60%.<br />
Försäljning<br />
Eftersom honung är ett livsmedel så omfattas<br />
den av livsmedelslagen. Att tänka på<br />
är att honung som säljs över disk skall vara<br />
märkt med etikett. Etiketten skall bland<br />
annat visa producent, innehållsdeklaration<br />
och vikt.<br />
Det här blev en lång artikel med många<br />
pekpinnar, men det ligger ju i alla biodlares<br />
intresse att vår produkt är uppskattad<br />
och omtyckt.<br />
Jag önskar er alla en härlig sommar<br />
och en god honung.<br />
9
Invintring med honung<br />
per erIKSSoN<br />
Tanken med att ge honung<br />
som vinterfoder har varit att<br />
stärka binas egen motståndskraft.<br />
Honung är det ultimata<br />
organiska fodret som bäst<br />
hjälper mig som biodlare att<br />
få starka bistammar. Dessutom<br />
har det visat sig vara<br />
en enkel metod som heller<br />
inte kan anses vara dyr med<br />
tanke på den höga överlevnaden.<br />
Sen 2002 har jag invintrat mina samhällen<br />
med honung. Jag har LN uppstaplingskupor<br />
och bor i Värmland växtzon<br />
5. Samhällena, tre till fyra stycken,<br />
står hemma på gården som är omgiven av<br />
skog. Jag har inte haft några vinterförluster<br />
sedan 2002, förutom ett samhälle som<br />
hade dålig fodertillgång under några aprilveckor.<br />
Jag har använt mig av drönarborttagning<br />
och korttidsbehandling med myrsyra<br />
för att hålla varroan på låg nivå.<br />
Jag tar ner samhällena på en låda i<br />
samband med slutskattning från mitten<br />
till slutet av augusti. Då behandlar jag dem<br />
med myrsyraplattor (Illertissen) och därefter<br />
sätter jag på en låda med fem täckta<br />
honungsramar med sommarhonung. Jag<br />
och bina delar broderligt på första skattlådan.<br />
På ömse sidor om dessa fem ramar<br />
hänger jag in halvfyllda ramar som inte<br />
får gå med i slungningen. Det brukar röra<br />
sig om 13–15 kg honung per samhälle<br />
om det är starka samhällen. Om det är<br />
ett lite mindre samhälle kan det vara bäst<br />
att gå upp till sex täckta honungsramar<br />
och resten halvfyllda, eftersom de behöver<br />
mer energi för att hålla värmen. Avläggare<br />
brukar jag inte skatta överhuvudtaget<br />
men stötta med Bifor så mycket de vill ha<br />
och drar ned.<br />
Under vintern rör sig biklotet uppåt<br />
till lådan med honung, i vilken de alltid<br />
har mest foder i mitten. Tidigt på våren<br />
Per Eriksson med katten Rufus vid sina bisamhällen tidigt i våras.<br />
kan jag plocka bort nedre lådan som för<br />
det mesta är tom förutom på en del pollen.<br />
Samtidigt brukar jag byta ut trådbottnarna.<br />
Därefter kan samhällena växa nerifrån<br />
och upp efter hand som vårvärmen<br />
tilltar. Skulle något samhälle sakna foder<br />
går det ofta att utjämna mellan samhällen.<br />
Bina startar på detta sätt med bästa<br />
tänkbara förutsättningar eftersom de genomlevt<br />
vintern med tillgång till de mineraler,<br />
spårämnen och vitaminer som ingår<br />
i honung. Jag har ytterligare stärkts i min<br />
övertygelse att mina metoder är bra sen<br />
svensk forskning visat på förekomsten av<br />
mjölsyrabakterier i bisamhällen.<br />
I kombination med tidig utbyggnad,<br />
med upp till tre LN-lådor till yngelrum, blir<br />
avkastningen alltid god. Så god att det inte<br />
är några problem för mig att avstå honung<br />
till binas bästa.<br />
10 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
vinn presentkort på 500 kr i Bibutiken!<br />
KoMpIS – Kompetensutveckling inom svensk biodling<br />
KOMPIS-projektet arrangerar under<br />
hela <strong>2009</strong> en tips och trix-tävling för att<br />
utveckla den svenska biodlingen.<br />
Skicka in ditt bidrag senast den 15:<br />
e i varje månad tillsammans med bilder,<br />
skriftlig beskrivning och ritningar<br />
gärna digitalt till: lotta.fabricius@sv.se<br />
eller per post till: SBR, Lotta Fabricius,<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 Mantorp<br />
Tävlingsteman för:<br />
Juli: Förvaring av ramar och biredskap<br />
Augusti: Honungsförädling och marknadsföring<br />
September: Produktutveckling<br />
Oktober: Skydd mot inkräktare i bikupan<br />
(möss, talgoxar, getingar m.fl)<br />
November: Varroabekämpning<br />
December: Vårutveckling<br />
SBr Quinnor har träffats i Skåne<br />
Den 21 april i LRF-huset<br />
Höör inspirerade Lotta Fabricius<br />
SBR-Quinnorna i Skåne.<br />
Nina Marin – biodlare och<br />
sjukgymnast informerade om<br />
vad du som kvinna ska tänka<br />
på vid biodling.<br />
Det är många och tunga lyft. Lyft ej över<br />
axlarna, hålla lådorna nära kroppen.<br />
Det finns olika storlekar på skattlådor och<br />
ramar. Även olika material. Tänk på att<br />
ramarna väger en hel del när de är fulla<br />
med honung.<br />
Nina tycker inte om handtagen på lådorna.<br />
Det är svårt att få in fingrarna. Hon<br />
vill ha en list att hålla i. Även 28 kg-spannarna<br />
är felkonstruerade. De är svåra att<br />
få grepp om handtagen. Man får ont i fingrarna.<br />
Det hade varit lättare med en kant<br />
runt bottnen.<br />
Även i slungningsrummet bör man<br />
tänka på att det inte ska vara några höga<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
lyft. Det kan vara en<br />
hjälp med en pall eller<br />
ramp vid slungan. Använd<br />
pallar med hjul<br />
att sätta skattlådorna<br />
på.<br />
Även ute i<br />
bigården förordade<br />
Nina en ramp bakom<br />
bihusen för att underlätta<br />
vid arbeten<br />
i bikupan. Det finns<br />
bra billiga kärror att<br />
köra skattlådorna på.<br />
Plockar man ramarna<br />
ur skattlådan ram för<br />
ram är det bra med<br />
en plastlåda med hjul<br />
och lock att hänga ramarna<br />
i. Nina har skrivit ner förslag på<br />
hjälpmedel att jobba efter som hon har<br />
tänkt att publicera.<br />
Vid fikat tittade vi på olika skattlådor,<br />
ramar, spannar och tappkärl. Livlig dis-<br />
I slungrummet använder man trallar till skattlådor så man<br />
lätt kan flytta på både oslungade och slungade ramar. En<br />
luftavfuktare gör sig också bra i slungrummet.<br />
kussion uppstod. Ett stort tack till Lotta<br />
och Nina för en trevlig och givande kväll.<br />
Vi planerar en ny träff till hösten. Har ni<br />
några förslag på aktiviteter så hör av er.<br />
Ulla Nilsson<br />
11
Mineralämnen i honung –<br />
några analyser från Skåne<br />
BeNGT NIHLGårD, ringsjöortens Bf<br />
Inledning<br />
Beträffande mineralämnen i honung<br />
kan man i litteraturen ofta hitta värden<br />
på makroämnena kalium (K), kalcium<br />
(Ca), fosfor (P), natrium (Na), magnesium<br />
(Mg) och ibland zink (Zn). Dessutom finns<br />
många uppgifter om vitaminer, protein och<br />
kolhydratinnehåll. Mindre vanligt finner<br />
man mera uttömmande analyser av mineralnäringsämnen<br />
och tungmetaller. Tungmetaller<br />
i honung var visserligen aktuella<br />
under 1980-talet för spårning av metallutsläpp,<br />
men sedan dess har våra utsläpp av<br />
metaller till atmosfären minskat drastiskt<br />
och den vanligaste tekniken för spårning av<br />
metallemissioner är istället utnyttjandet av<br />
bladmossor. Bogdanov et al (2007) gjorde<br />
emellertid analyser av 95 honungsprover<br />
från olika geografiska regioner i Schweiz<br />
avseende sju olika tungmetaller: kadmium<br />
(Cd), bly (Pb), krom (Cr), mangan (Mn),<br />
järn (Fe), nickel (Ni), koppar (Cu) och zink<br />
(Zn). De studerade honung från såväl städer<br />
som byar, jordbruksbygd och bergslandskap<br />
och honung som härstammande från<br />
ett dussintal olika dominerande växtarter.<br />
De bedömde halterna av Cd, Ni och Pb som<br />
låga (medelvärden på 3, 235 resp. 41 µg/<br />
kg). Halterna av Fe och Cr varierade med en<br />
tiopotens mellan de olika regionerna; 0,9-<br />
10 mg/kg, resp. 3-37 µg/kg. Denna variation<br />
ansågs bero främst på markmiljöns inflytande.<br />
Alla halterna låg under nivåer som kan<br />
bedömas negativa ur hälsosynvinkel.<br />
Det finns helt klart olika och ganska<br />
Figur 1. Halten (mg/kg) av kalium (K) i honung från fyra olika<br />
slungningar 2008. Alla andra mineralämnen tillsammans motsvarade<br />
1/3 eller bara 1/4 av kaliuminnehållet. Ca var det ämne som<br />
låg näst högst i de flesta honungsprover, undantagandes lind/<br />
dagghonungen, vars näst högsta halter hölls av S och Na (figur 2).<br />
Lind/dagghonungen höll nästan genomgående högst halter även av<br />
alla andra ämnen, särskilt av Ca och P.<br />
stora skillnader mellan olika områden beroende<br />
på berggrund och de markförhållanden<br />
som råder för de växter i vilka bina samlar<br />
in honungen. Olika växter har dessutom<br />
olika upptagningsförmåga för olika ämnen.<br />
Exponering för jordflykt, för industri- eller<br />
trafikutsläpp och nedfall m m spelar vidare<br />
stor roll, eftersom direktspridda små partiklar<br />
kan hamna i såväl nektar som på klibbiga<br />
pollen och i dagghonung från bladlössen.<br />
Min målsättning med följande lilla studie<br />
var att utröna eventuella skillnader som<br />
i första hand kan hänföras till vilka växter<br />
som utnyttjats, eftersom mina kupor stått<br />
på samma plats och exponerats för samma<br />
typ av atmosfär under hela sommaren. I det<br />
följande redovisar jag således resultaten av<br />
mineralanalyser på min honung gjord fyra<br />
gånger under sommaren 2008. Nektarn<br />
har insamlats inom samma område, men<br />
under olika delar av sommaren och därmed<br />
från olika växter från lite olika marker<br />
inom området.<br />
Metodik<br />
Under sommaren 2008 slungade jag honung<br />
från mina bikupor vid fyra tillfällen.<br />
När rapsen fortfarande hade blommor kvar<br />
slungade jag första lådan med honung från<br />
mina 15 bisamhällen. Den honungen kom<br />
att innehålla sälg och vårblommor, men<br />
framför allt raps. Den var ovanligt torr och<br />
kristalliserade så fort att jag knappt hann<br />
röra och tappa upp den. När rapsen var<br />
färdigblommad en<br />
vecka senare slungade<br />
jag andra lådan,<br />
som kom att domineras<br />
av raps även den,<br />
men också av många<br />
fruktträd och bärbuskar<br />
som blommat ungefär<br />
samtidigt. I slutet<br />
av juni slungade<br />
jag tredje gången,<br />
och då vet jag att<br />
bina utnyttjat många<br />
sommarblommor,<br />
men framför allt hallon<br />
och björnbär, av<br />
vilka det finns mycket<br />
inom räckhåll. Speci-<br />
ellt hallon är starkt nektargivande. Den fjärde<br />
och sista gången jag slungade var i slutet<br />
av juli/början av augusti och då hade bina<br />
tagit mycket nektar från lind, men även<br />
mycket dagghonung från dessa träd, som<br />
under den varma och torra sommaren fullkomligt<br />
dröp av sav från sugande bladlöss.<br />
För att få denna sista slungning att kristallisera<br />
snabbare blandade jag in ca 5% av<br />
rapshonung som jag sparat i frys från första<br />
slungningen.<br />
Analyserna har utförts vid Lunds Universitet,<br />
Ekologihusets Avdelning för växtekologi<br />
och systematik, där det finns ett<br />
välrenommerat analyslaboratorium. 0,75g<br />
kristalliserad honung vägdes in och uppslöts<br />
i ultraren salpetersyra i mikrovågsugn<br />
i borfria glas. Analys gjordes därefter<br />
på 35 element; Al (aluminium), B(bor),<br />
Ba (barium), Ca (kalcium), Cu (koppar),<br />
Fe (järn), K (kalium), Mg (magnesium),<br />
Mn (mangan), Na (natrium), P (fosfor),<br />
S (svavel), Si (kisel), Sr (strontium), Ti<br />
(titan) och Zn (zink) kördes på ICP-OES<br />
(Inductively Coupled Plasma Optical Emission<br />
Spectroscopy; Perkin-Elmer, Optima,<br />
3000 DV), medan ämnena As (arsenik), Be<br />
(beryllium), Br (brom), Cd (kadmium), Co<br />
(kobolt), Cr (krom), Hg (kvicksilver), Li (litium),<br />
Mo (molybden), Ni (nickel), Pb (bly),<br />
Rb (rubidium), Sb (antimon), Se (selen),<br />
Sn (tenn), U (uran) och V (vanadin) analyserades<br />
på ICP-MS (Inductively Coupled<br />
Plasma Mass-Spectrometry; Perkin Elmer,<br />
ELAN-6000). Noggrannheten i ICP-OES analyserna<br />
ligger på ca ±1% och för analyserna<br />
gjorda på ICP-MS på ca ±5% i tabellen,<br />
med lägsta detekterbara värden för Cd och U<br />
på ca 0,01µg/kg, för Sb på ca 0,1µg/kg och<br />
för As, Be, Hg och V på ca 1 µg/kg. Dessutom<br />
gjordes kol- och kväveanalyser, samt<br />
bestämning av ammonium respektive nitrathalterna<br />
i honungen.<br />
Resultat<br />
Det klart dominerande mineralämnet var<br />
K, med de högsta halterna jämförbara med<br />
banan och potatis (SLV 1997). K-halten låg<br />
dock relativt lågt (ca 0,25 g/kg) i den rapsdominerade<br />
honungen, mer än dubbelt så<br />
högt i hallon/björnbärs-honungen men<br />
ca 5 ggr högre i lind/dagghonungsprovet<br />
(figur 1).<br />
12 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
Diskussion<br />
Att kalium är den dominerande metallen i<br />
nektar/honung är väl känt, och beror sannolikt<br />
på att K-jonen är lättlöslig och inte binds<br />
upp hårt i växtcellerna. Det är det mineralnäringsämne<br />
som växterna behöver och<br />
använder i störst mängd. Dominansen i honungen<br />
är väldigt tydlig, med 66-75% av alla<br />
mineralerna. Man kanske hade väntat att<br />
rapshonung, som hämtas från gödslad åkermark,<br />
skulle uppvisa högst halter av ämnen<br />
som Ca, K, Mg, P och S, men såväl hallon/<br />
björnbärshonung som lind/dagghonung<br />
uppvisade betydligt högre halter av dessa<br />
mineralnäringsämnen. Möjligen är det en<br />
indikation på åkermarkernas utarmning<br />
eller grödornas höga tillväxt.<br />
Ur hälsosynvinkel kan man konstatera<br />
att K säkerligen har en positiv betydelse om<br />
man äter honung. Övriga mineralnäringsämnen<br />
föreligger i så låga halter att man<br />
kan anse deras förekomst positiv ur hälsosynvinkel,<br />
men det är nog fel att påstå att de<br />
har stor betydelse för hälsan jämfört med<br />
annan intagen kost.<br />
De koncentrationer som tungmetallerna<br />
uppvisar är så låga att man helt kan<br />
bortse från hälsorisker. Litium (Li) är en<br />
metall som finns i mycket små och svårlösta<br />
mängder i marken och svårligen tas upp<br />
av växterna. Den tydliga förekomsten av Li<br />
i lind/dagghonungen indikerar därför sannolikt<br />
spridning via atmosfären. Li används<br />
i laddningsbara batterier, katalysatorer och<br />
i en mängd varor i legeringar.<br />
Bly (Pb) uppvisar samma tydliga förekomst<br />
i lind/dagghonungen. Det är inte heller<br />
ett ämne som tas upp av växterna från<br />
marken. Det används fortfarande i stor utsträckning<br />
i blyad bensin till privatflygplan<br />
och blyad bensin kan möjligen fortfarande<br />
förekomma i vissa bilar kommande från<br />
Östeuropa. Både Pb och Li visade toppar i<br />
honungen från högsommar/turistmånaden<br />
juli, och troligen är de resultat av absorp-<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
tion till bladytorna<br />
och dagghonungen<br />
från luften. Jag bor<br />
1 km från E22 som<br />
är en mycket livligt<br />
trafikerad väg, särskilt<br />
sommartid.<br />
Flygplatser ligger<br />
inom en till tre mils<br />
avstånd i Eslöv resp.<br />
Sturup.<br />
Halterna av<br />
Cd, Ni och Pb i honungen<br />
från Schweiz<br />
(Bogdanov et al<br />
2007) var betydligt<br />
högre (3, 4 resp. 8<br />
gånger högre) än<br />
de jag fann i mina<br />
fyra prover. Även<br />
deras Fe, Mn och<br />
Zn-värden låg klart<br />
högre. Mina Cr-värden<br />
låg dock högre<br />
än Bogdanovs et al. Figur 3<br />
De hade max-värden<br />
på 37 medan jag fann upp<br />
mot 170 µg/kg. Till skillnad<br />
från Cd och Pb är dock Cr<br />
ett livsviktigt spårämne, nödvändigt<br />
i små mängder för<br />
förbränning av socker. I honung<br />
har det därför en positiv<br />
effekt i de aktuella koncentrationerna.<br />
Mina slutsatser är att<br />
även ur mineralsynvinkel<br />
är honung nyttig, och det<br />
gäller fr a dess innehåll av K<br />
och kanske även av Cr. Halterna kan dock<br />
variera starkt beroende på hur honungen<br />
insamlats och honung med inslag av dagghonung<br />
verkar innehålla högst halter.<br />
Referenser<br />
Stefan Bogdanov, Max Haldimann, Werner<br />
Figur 2. Halterna (mg/kg) av nio mineralnäringsämnen i honung från<br />
fyra olika slungningar 2008. Fyra av tungmetallerna låg under detektionsgränsen<br />
för utrustningen (se tabell). Det gällde Be, Hg, V och As.<br />
Bland de nio tungmetaller med högst halter (figur 3) uppvisade särskilt<br />
Mo, Pb och Li klart högre halter i högsommarens lind/dagghonung. Sn<br />
uppvisade dock högst halter i rapshonungsproverna, liksom Se som<br />
låg högst i raps/fruktträdshonungen. Selen saknades däremot helt i<br />
hallon/björnbärshonungen som kommer från skogsmark, och var näst<br />
lägst i lind/dagghonungen. Mg låg liksom Mn också högst i hallon/<br />
björnbärshonungen, medan B, Br och Co, liksom Sn, låg högst i raps-sälgvårblommehonungen<br />
(se tabell).<br />
Luginbühl and Peter Gallmann 2007. Minerals<br />
in honey: environmental, geographical and botanical<br />
aspects. J. of Apicultural Research. Vol. 46<br />
(4):269-275.<br />
SLV 1978. Livsmedelstabeller. Energi och vissa<br />
näringsämnen. Statens Livsmedelsverk.<br />
USA, 2002. USDA National Nutrient Database for<br />
Standard Reference, NUTRIENT DATA LABO-<br />
RATORY<br />
Tabell. Översikt över de gjorda analyserna avseende 35 grundämnen, ammonium, nitrat samt totalkväve och kol i fyra honungssorter från<br />
2008. Dessutom några jämförelsedata på 6 makroämnen från Statens Livsmedelsverk resp från USA.<br />
13
Nyttiga bakterier löser honungens<br />
gåta – en upprepad studie i USA<br />
ALeJANDrA váSQUez och ToBIAS oLofSSoN<br />
forskare vid Mikrobiologiska Laboratoriet, Lunds universitet Campus Helsingborg. www.ch.lu.se/ml<br />
Bakgrund<br />
nr 9 av <strong>Bitidningen</strong> 2008 publicerade vi<br />
I vår artikel ”Nyttiga bakterier löser honungens<br />
gåta” vars vetenskapliga artikel<br />
publicerades i tidskriften Current Microbiology<br />
2008. Det blev starten av en helt<br />
ny inriktning av biforskning i världen. Vi<br />
fann runt 10 olika s k nyttiga bakterier<br />
(mjölksyrabakterier) laktobaciller och<br />
bifidobakterier i binas (Apis mellifera)<br />
egen honungsmage där de fermenterar<br />
och skyddar den insamlade nektarn.<br />
Dessutom verkar dessa bakterier skydda<br />
bina och deras larver mot sjukdomar men<br />
här återstår mer forskning. Vi presenterade<br />
vår forskning på en honungs- och bikonferens<br />
i Sacramento, Kalifornien, USA<br />
i början på 2008 och knöt samtidigt kontakter<br />
med dr. Diana Sammataro, vid det<br />
statliga bilabbet i Tuscon, USA. Diana som<br />
bl.a. jobbar med olika sorters blommors<br />
betydelse för bin blev intresserad och vi<br />
bestämde oss för att tillsammans upprepa<br />
vår forskning på honungsmagebakterierna<br />
i USA. Det var ett mycket viktigt samarbete<br />
då en upprepad studie i USA skulle kunna<br />
bekräfta att vår forskning stämmer och då<br />
även i andra länder.<br />
Den jämförande studien<br />
I denna studie användes nu inte bara vårt,<br />
i Sverige vanliga honungsbi Apis mellifera<br />
utan även det Afrikanska honungsbiet Apis<br />
mellifera scutellata. Insamlingen av nektarinsamlande<br />
bin utfördes av Diana vid<br />
bilaboratoriet Carl Hayden i Tucson, Arizona<br />
där det finns över 50 bikupor. Diana<br />
handplockade ca 30 bin från varje blomsort<br />
(se tabell) varefter mellan 10 och<br />
20 honungsmagar fulla med nektar togs<br />
till vara och skickades i provrör till oss i<br />
Sverige. På vårt laboratorium odlades nu<br />
bakterierna upp från honungsmagarna<br />
och så småningom identifierades dessa<br />
med DNA-teknik.<br />
Resultatet blev som vi hade vågat hop-<br />
pas på och vi kunde äntligen få våra svenska<br />
resultat bekräftade. I tabellen ovan demonstreras<br />
att nästan alla de bakteriestammar<br />
som återfanns i de svenska bina<br />
också fanns i de amerikanska samt att det<br />
inte var någon skillnad hos de afrikanska.<br />
Bakteriestammarna som fattades jämfört<br />
med den svenska studien visar sig dock<br />
säkerligen om man utökar provtagningen<br />
och gör studien under en längre tid. Vi vet<br />
sedan vår första studie i Sverige att bakteriefloran<br />
i honungsmagen förändras beroende<br />
av den nektar bina samlar in.<br />
Även de bakterier som förmodligen<br />
tillhör ett helt nyfunnet bakteriesläkte (Lv2<br />
i tabellen) som vi fann i den svenska studien<br />
återfanns i de amerikanska bina.<br />
Dessutom fann vi ännu en ny laktobacillart<br />
(3d i tabellen) som vi inte hade funnit<br />
i våra svenska bin. Det visade sig dock lite<br />
senare att vi hade missat denna bakterie<br />
i vår svenska studies resultat och i senare<br />
studier med andra bin i Sverige dyker den<br />
upp då och då.<br />
Som en sammanfattning kan man<br />
säga att vi idag vet att svenska, amerikanska<br />
och afrikanska honungsbin av arten<br />
Apis mellifera bär på samma bakterier<br />
i sina honungsmagar. Det är 12 olika<br />
arter av de nyttiga mjölksyrabakterierna<br />
som kallas laktobaciller och bifidobakterier<br />
som lever där i samarbete (symbios)<br />
med bina sedan länge.<br />
Den vetenskapliga artikeln av denna<br />
studie blev publicerad i början av <strong>2009</strong> i<br />
tidskriften Apidologie.<br />
Referenser<br />
Olofsson, T. & Vásquez, A. 2008. Detection<br />
and identification of a Novel Lactic Acid<br />
Bacterial flora within the honey stomach<br />
of the honeybee Apis mellifera. Current<br />
Microbiology DOI: 10.1007/s00284-008-<br />
9202-0.<br />
Vásquez, A. Olofsson & Sammataro, D.<br />
<strong>2009</strong> A scientific note on the lactic acid<br />
bacterial flora in honeybees in the USA - A<br />
comparison with bees from Sweden. DOI:<br />
10.1051/apido:2008063<br />
14 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Drottningen märks grön <strong>2009</strong><br />
KRISTeR lINNell<br />
SBr:s Avels- och Bihälsokommitté<br />
reservdrottningar till<br />
nästkommande säsong<br />
Jag kom att samtala med Klas<br />
Johansson på ett föreningsmöte<br />
i Södra Vätterbygdens<br />
biodlarförening i våras. Klas<br />
är en av flera duktiga och<br />
erfarna drottningodlare som<br />
man så gärna lyssnar till när<br />
de tar till orda.<br />
Han berättade att hans biodlarbana startade<br />
med att han fick spika bikupor åt<br />
sin pappa, Hans Johansson, redan vid 12<br />
års ålder. Det egentliga intresset tog fart<br />
på 70-talet när han fick ta över tre Ligusticasamhällen<br />
efter sin pappa., som då inte<br />
orkade hålla på längre. Klas är idag 72 år<br />
och har samma brinnande intresse för biodling<br />
som tidigare.<br />
Anledningen till att det just blev denna<br />
ras berodde på att Klas pappa redan på 50talet<br />
hade importerat ligusticadrottningar<br />
både från USA och Italien för att få snälla<br />
och svärmtröga bin.<br />
Tidigare hade pappan haft blandrasbin,<br />
vilket var ganska vanligt på den tiden.<br />
Det var inte ovanligt att dessa bin kunde<br />
uppvisa ett väldigt dåligt temperament, vilket<br />
innebar att de kunde både vara svårhanterliga<br />
och stundtals riktigt farliga.<br />
Han nämner en episod som fick hans<br />
pappa att definitivt byta från blandrasbin till<br />
Ligustica och påbörja drottningavel. Det var<br />
på 20-talet, en bonde hade bundit upp en<br />
ungtjur intill bikuporna. Tjuren gick och<br />
betade runt kuporna och råkade stöta mot<br />
ett samhälle varvid bina blev rejält störda<br />
och angrep tjuren direkt så att den bokstavligen<br />
knäade. Den rådige bonden såg<br />
tjurens benägenhet och sprang fram och<br />
lösgjorde djuret med risk för att själv bli<br />
attackerad. Tjuren var så illa stungen att<br />
veterinär kallades till platsen. Tjuren kunde<br />
räddas men efter det insåg Klas pappa betydelsen<br />
av drottningavel som en mycket viktig<br />
del av biodlingen. Han har sedan dess<br />
varit en mycket framstående drottningod-<br />
lare i södra Vätterbygden och banat vägen<br />
för många odlare därefter.<br />
Idag driver Klas flera bigårdar runt<br />
om i södra Vätterbygden med en planerad<br />
drottningavel som en viktig del i verksamhet<br />
för att kunna få fram snälla och duktiga<br />
honungssamlare. Klas menar att snälla bin<br />
helt naturligt underlättar hanteringen och<br />
spar tid. Duktiga honungssamlare innebär<br />
att de är friska och kunnat övervintra som<br />
starka samhällen, som är grunden för goda<br />
skördar. Han menar också att det är vikigt<br />
att inte stå utan drottningar på våren när<br />
bisäsongen tar fart. Därför förordar han att<br />
alltid försöka övervintra ett antal reservdrottningar<br />
till nästkommande säsong.<br />
Han har provat många olika övervintringsmöjligheter<br />
genom åren men vill<br />
egentligen bara rekommendera en som<br />
givit honom de bästa övervintringsresultaten<br />
och som troligtvis är en av de lättaste<br />
att göra.<br />
Klas uppger att han tar en 10 rammars<br />
uppstaplingskupa (LN) av trä (kan naturligtvis<br />
även vara av annat material) och<br />
delar av den i mitten med en tunn massoniteskiva,<br />
som sluter helt tätt mot väggarna.<br />
Han ställer sedan den på en botten.<br />
På ömse sidor av skivan finns det plats för<br />
fem ramar. Han tar ramar med påsittande<br />
bin och larver och ägg från andra samhällen<br />
och sätter ned i kupan på ömse sidor<br />
av skivan.<br />
Här är det vikigt att det blir rikligt och<br />
ungefär lika mycket bin på båda sidor.<br />
Därefter tillsätts två jämnstarka drottningar<br />
på respektive sida om skivan. Skulle bina<br />
kunna nå varandra så är det ganska vanligt<br />
att alla bina i kupan dras till den starkaste<br />
drottningen vilket gör att en drottning blir<br />
i sort sett ensam och klarar inte övervintringen.<br />
Det kan också innebära att även den<br />
andra delen av samhället också dör bort<br />
pga att det blir en halva i kupan som inte<br />
håller värmen och istället kyler ned hela<br />
kupan. Täckbrädorna läggs på och gärna<br />
något extra värmehållande material därpå<br />
och till sist sätts kuptak på och samhället<br />
Avel & Bihälsa<br />
är klart för invintring. Glöm förstås inte att<br />
ge dem rikligt med foder som räcker hela<br />
vinter/vårsäsongen.<br />
Klas rekommenderar inte att försöka<br />
övervintra reservdrottningar på mindre än<br />
fem ramar.<br />
Avslutningsvis berättar Klas att han för<br />
några år sedan väckte upp ett slumrande<br />
bisamhälle i en visningskupa dvs, två LNramar<br />
placerade ovanpå varandra, i samband<br />
med ”äpplets dag” i början av oktober.<br />
Bina hade börjat sätta sig i klot och<br />
var mycket tröga. Han värmde försiktigt<br />
på glaset som omslöt biramarna och efterhand<br />
började bina att kvickna till, så att<br />
alla nyfikna äppelodlare kunde få se dessa<br />
fantastiska djur.<br />
Efter visningen lyftes de två ramarna<br />
med bin ned i en 10 ramars LN kupa. Ytterligare<br />
tre ramar med påsittande bin togs<br />
från ett andra samhälle och sattes ned i den<br />
nya kupan. En isoleringsskiva sattes också<br />
ned i kupan för att skärma av de totalt fem<br />
ramarna. Det tomma utrymmet som återstod<br />
i kupan fylldes med isoleringsmaterial.<br />
Täckskivor sattes på och ca 8 kg ljummen<br />
sockerblandning tillsattes som vinterfoder.<br />
Detta drogs ned ganska omgående.<br />
Tak och isloleringskiva därunder påsattes<br />
och samhället var klart för övervintring.<br />
När våren sedan kom sattes detta<br />
samhälle över ett annat starkt samhälle så<br />
att detta kunde ta del av värmen från det<br />
undre starkare samhället. Samhället överlevde<br />
och fick en helt normal vårutveckling.<br />
Klas vill betona att detta är ett undantag och<br />
inte bör prövas. Samtidigt avslutar han med<br />
att säga att de enklaste skötselmetoderna<br />
oftast är de säkraste.<br />
15
friska vinterbin –<br />
bättre övervintring<br />
preBeN KrISTIANSeN, bihälsokonsulent<br />
Friska vinterbin är A och O<br />
för en bra övervintring. Bin<br />
som är skadade till följd<br />
av de virusinfektioner som<br />
uppkommer i samband med<br />
varroaangrepp är inte friska<br />
vinterbin.<br />
Varför så höga förluster?<br />
I aprilnumret av <strong>Bitidningen</strong> redovisade<br />
jag resultaten från den undersökning om<br />
övervintring i Örebrodistriktet 2007/2008<br />
som vi genomförde i fjol. Jag har hört flera<br />
biodlare som uttryckt förvåning över de<br />
stora skillnaderna i förluster hos biodlare<br />
som behandlat med Apistan och biodlare<br />
som behandlat med de organiska syrorna.<br />
Och visst verkar ca 30 % förluster inte vara<br />
något bra betyg för de metoder vi rekommenderar<br />
som alternativ till Apistan. Men<br />
här kommer en trolig förklaring till varför<br />
resultaten ser ut som de gör.<br />
Från starkt angripna samhällen sker<br />
det en kraftig invasion av kvalster till andra<br />
bigårdar. Av det totala antal samhällen<br />
som ingick i Örebroundersökningen utgjorde<br />
andelen obehandlade samhällen ca<br />
en fjärdedel, i några områden av distriktet<br />
var andelen betydligt högre. Om ett så stort<br />
antal samhällen inte behandlas blir det<br />
naturligtvis mycket svårare att hålla kvalstren<br />
stången med metoder som var för sig<br />
är mindre effektiva än Apistan, eller som<br />
inte tillämpas under den tiden det pågår<br />
en kraftig invasion av kvalster.<br />
Behandling med Apistan genomförs<br />
under den tiden som den kraftiga invasionen<br />
av kvalster pågår (augusti–september),<br />
och det innebär en effektiv minskning<br />
av kvalster under den tiden vinterbina<br />
bildas. Att döda kvalster i november botar<br />
inte skadade vinterbin. Behandling som<br />
först genomförs i oktober/november spelar<br />
därför ingen större roll för samhällenas<br />
överlevnad om bina redan är skadade.<br />
Figur 1. För att säkra friska vinterbin kan det bli nödvändigt med en behandling mot varroa<br />
under första hälften av augusti. Behandling kan göras genom att sprida myrsyra på en<br />
wettexduk som placerats direkt på ramlisterna. Tillför 2 ml 60-procentig myrsyra per ram,<br />
dvs. 20 ml vid behandling av samhällen på en låda och 40 ml vid behandling av samhällen<br />
på två lådor. Tillför aldrig mer än 40 ml och genomför inte behandling om det är över<br />
25 °C varmt ute. Använd handskar och skyddsglasögon. Foto: Preben Kristiansen<br />
Hur får man friska<br />
vinterbin?<br />
Behandling med oxalsyra syftar i första<br />
hand till att ha en låg startpopulation av<br />
kvalster påföljande vår. Om angreppsgraden<br />
är hög, måste bekämpningsåtgärder<br />
vidtas för att säkra friska vinterbin. Kolla<br />
därför angreppsgraden genom nedfallsundersökning<br />
i sista hälften av juni. Vid ett<br />
genomsnittligt dagligt nedfall på 5-10 kvalster<br />
måste någon behandling göras senast<br />
i första hälften av augusti månad. Enklast<br />
är att behandla med myrsyra. Om nedfallet<br />
ligger på mer än 10 kvalster per dag måste<br />
åtgärder vidtas redan under juli månad.<br />
Mer om såväl nedfallsundersökning som<br />
de olika behandlingsmetoderna finns att<br />
läsa i Jordbruksverkets broschyr ”Varroabekämpning<br />
med ekologiska meto-<br />
der”, som kan laddas ner från verkets<br />
hemsida www.sjv.se. Beskrivning av metoderna<br />
finns även på SBR:s hemsida<br />
www.biodlarna.se.<br />
Pudersocker mot varroa?<br />
Användning av pudersocker mot varroa<br />
verkar ha blivit populär inom vissa kretsar.<br />
I samband med diskussioner om metoden<br />
har jag hittills nämnt att det inte genomförts<br />
någon seriös studie beträffande<br />
effekten i vanliga produktionssamhällen.<br />
Så är dock inte längre fallet. I nr 1 <strong>2009</strong> av<br />
tidskriften Journal of Apicultural Research<br />
and Bee World var det infört en artikel om<br />
en studie som genomförts i Florida, USA.<br />
Studien omfattade 24 samhällen, 12 som<br />
behandlades med pudersocker och 12<br />
kontrollsamhällen. Behandling blev ge-<br />
16 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
nomfört med 120 gr florsocker<br />
varannan vecka under en period<br />
på 11 månader. Författarna till<br />
artikeln, Amanda M. Ellis, Gerry<br />
W. Hayes och James D. Ellis, skriver<br />
så här i sista stycket (i min<br />
fria översättning): ”Sammanfattningsvis,<br />
behandling av samhällena<br />
med pudersocker hade ingen<br />
signifikant påverkan på bistyrkan<br />
eller kvalsterpopulationen.<br />
Inom ramen för vår studie och<br />
med de intervall pudersocker tillfördes,<br />
fann vi att varroa-kvalster<br />
inte kan bekämpas effektivt med<br />
denna metod.”<br />
Hur har det gått<br />
med övervintringen?<br />
Tyvärr finns det för närvarande<br />
inga bra rapporteringsrutiner<br />
för att få en snabb och tillförlitlig<br />
översikt över detta. Först när<br />
rapporterna från årets verksamhet<br />
har sammanställts och publicerats<br />
i <strong>Bitidningen</strong>s majnummer<br />
nästa år, kan man säga mer exakt<br />
hur det gick. Inom det internationella<br />
nätverket COLOSS pågår en<br />
rad olika aktiviteter, som bland<br />
annat omfattar arbete med att<br />
utveckla metoder för att få en<br />
snabbare översikt över förlusterna.<br />
I samarbete med Danmarks<br />
Biavlerforening har vi under maj<br />
månad genomfört en internetbaserad<br />
undersökning om övervintringen.<br />
De frågor som har<br />
ställts handlar bland annat om<br />
antal invintrade samhällen i<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
fjol, antal samhällen som dött<br />
under hösten/vintern och antal<br />
samhällen som var i livet 1 maj<br />
i år. Det går naturligtvis inte på<br />
grundval av enbart en sådan<br />
undersökning säga exakt hur<br />
stora förlusterna varit. Men vi<br />
kan ändå få en viss uppfattning<br />
om detta. I skrivande stund har<br />
det inkommit svar från drygt<br />
500 biodlare som 2008 invintrade<br />
totalt 7082 produktionssamhällen.<br />
Den 1 maj i år var<br />
5889 av dessa kvar och tillräckligt<br />
stora för att betraktas som<br />
produktionssamhällen. Under<br />
vintern dog det 1193 samhällen,<br />
vilket innebär en förlust på<br />
17 %. En mer detaljerad redovisning<br />
av resultaten från enkäten<br />
kommer att publiceras på SBR:<br />
s hemsida.<br />
Kupor på våg<br />
I tre olika bigårdar i landet, en<br />
i Skåne, en i Östergötland och<br />
en i Uppland har en elektronisk<br />
våg placerats under en kupa.<br />
Uppgifter från dessa vågar finns<br />
att tillgå på en hemsida, där det<br />
även finns uppgifter från ett<br />
antal vågar i Danmark. Gå in på<br />
SBR:s hemsida, klicka på ”Bin<br />
& biodling” i huvudmeny, klicka<br />
därefter på ”Bihälsa” och sedan<br />
på ”Instruktionsbigårdar”. Där<br />
finns länken till sidan med uppgifter<br />
från kupvågarna.<br />
Figur 2. Ett bra och väl övervintrat samhälle i början av april. I<br />
fjol gjordes ingen behandling med myrsyra eftersom angreppsgraden<br />
var låg, så de åtgärder som vidtogs var drönaryngelborttagning<br />
från slutet av april till slutet av juni och behandling<br />
med oxalsyra i början av november. Anledning till att det finns<br />
så många bin på undersidan av taket är att kupan stod utan<br />
täckskiva under en period i våras. Foto: Preben Kristiansen<br />
Figur 3. Viktändringen i en kupa på Östgötaslätten under maj. Bina har under andra hälften av månaden haft drag på höstraps. Länk till<br />
sidan där uppgifter om utvecklingen i kuporna som står på vågar finns på SBR:s hemsida www.biodlarna.se<br />
17
Detta gäller vid införsel/<br />
import av bin och humlor<br />
KerSTIN eBBerSTeN, Biansvarig SJv<br />
Det är möjligt att föra in bin<br />
och humlor till Sverige från<br />
länder inom EU. Vid införsel<br />
från länder utanför EU måste<br />
man kontakta Jordbruksverket<br />
för att få reda på vilka<br />
länder som just nu är godkända<br />
för införsel. (Begreppet<br />
import ska användas<br />
när man avser införsel från<br />
tredje land, annars talar man<br />
om införsel.)<br />
Jordbruksverket ansvarar för kontrollen<br />
av levande djur som förs in i eller ut ur<br />
Sverige. Det är viktigt att djur som reser<br />
över gränserna är fria från smittsamma<br />
sjukdomar och att otillåten handel motverkas.<br />
In- och utförselreglerna varierar<br />
beroende på om införseln till Sverige sker<br />
från ett EU-land eller import sker från ett<br />
land utanför EU.<br />
För att inte försämra hälsotillståndet<br />
bland landets biodlingar är det viktigt att<br />
den enskilda biodlaren tar ett stort eget<br />
ansvar, eftersom varje införsel, import<br />
eller annan förflyttning av bin (och andra<br />
organismer) medför en potentiell risk för<br />
smittspridning.<br />
Med bin menas här djur av arten<br />
Apis mellifera. Humlor är här djur av<br />
Bombus-arter.<br />
Import av bin ska endast tillåtas om<br />
Amerikansk yngelröta, Lilla kupskalbaggen<br />
och Tropilaelapskvalstret är anmälningspliktiga<br />
i det tredje landet. Endast bidrottningar<br />
med max 20 följebin per bur är tillåtna<br />
för införsel/import. Införsel/import<br />
av hela bisamhällen är inte tillåtet.<br />
Man ska vara registrerad som<br />
importör, oavsett eU eller<br />
tredje land<br />
Importören ska vara registrerad hos<br />
Jordbruksverket. Anmälan om registrering<br />
sker på blankett D194 (erhålls från<br />
Jordbruksverket). Anmälan om registrering<br />
ska ha kommit in till Jordbruksverket<br />
senast sju arbetsdagar före beräknat<br />
införseltillfälle. Registreringen gäller två<br />
år. Registreringen kostar för närvarande<br />
500 kronor. Man ska tillsammans med<br />
anmälan om registreringen sända in kvitto<br />
på att avgiften är betald (pengarna sättes<br />
in på konto 56932486. Ange på talongen<br />
”10503” (enheten för häst, fjäderfä och<br />
vilt), vad ansökan gäller och vem betalningen<br />
kommer ifrån. Skicka sedan betalningsbekräftelse<br />
(kvitto) tillsammans<br />
med ifylld ansökningsblankett. Det går<br />
också att invänta att få en faktura från<br />
Jordbruksverket<br />
Registrering som importör innebär<br />
att det finns ett regelverk som man<br />
måste följa.<br />
Införsel/import får endast ske<br />
från en registrerad handlare<br />
Den som säljer djur, måste vara registrerad<br />
som exportör hos det exporterande<br />
landets behöriga myndighet.<br />
Djurägaren står för alla<br />
kostnader<br />
Djurägaren ska betala alla kostnader för<br />
intyg, veterinär och provtagning i samband<br />
med importen.<br />
Införsel till Sverige från<br />
andra eU-länder<br />
Djuren får bara föras in över en tullstation<br />
(listor på sådana kan erhållas från Jordbruksverket).<br />
När djuren passerar gränsen<br />
ska hälsointyg, dokumentet som visar att<br />
man är registrerad importör mm, visas<br />
upp. Av dessa intyg framgår att relevanta<br />
inspektioner skett i den exporterande biodlarens<br />
bigårdar, och att en fysisk inspektion<br />
av bina genomförts innan bina lämnar<br />
ursprungslandet och -bigården.<br />
Import från länder utanför eU<br />
(sk tredje-land)<br />
Djur från länder utanför EU, (förutom<br />
Norge, Andorra, Färöarna och Schweiz,<br />
som i sammanhanget behandlas som<br />
tillhöriga EU), får bara föras in via en av<br />
EU godkänd gränskontrollstation. Förteckning<br />
över vilka länder som just nu är godkända<br />
för import av bin kan erhållas från<br />
Jordbruksverket. När import sker från länder<br />
utanför EU ska importen anmälas till<br />
den gränskontrollstation där djuren kommer<br />
in i EU.<br />
Föranmälan vid import från<br />
tredje land<br />
Denna anmälan sker genom ett sk CVEDintyg,<br />
och anmäles av den lastansvarige<br />
transportören. (I praktiken är det flygbefälet<br />
som är lastansvarig, och det är inte<br />
köparen som anmäler). Den lastansvarige<br />
ska anmäla importen minst en arbetsdag<br />
före djurets beräknade ankomst till EU.<br />
Anmälan görs till inspektionspersonal<br />
vid gränskontrollstationen med hjälp av<br />
ett dokument som motsvarar mallen för<br />
CVED-dokumentet. Uppgifterna kan överföras<br />
via telefon, tele, data, etc. CVED upprättas<br />
i Traces-systemet. Detta dokument<br />
sändes också till personalen vid den svenska<br />
destinationen (flygplatsen med gränskontroll)<br />
och till Jordbruksverket.<br />
Mellanlandning i annat eU-land<br />
innan sändningen når Sverige<br />
Den vanligaste rutinen vid import av bin<br />
från tredje land, är att bina kommer till en<br />
flygplats ute i Europa tex Frankfurt, som<br />
den första gränskontrollstationen i EU. Här<br />
granskas då medföljande dokument och<br />
det antecknas i Traces om dokumenten är<br />
korrekta. Bina sänds sedan direkt vidare<br />
med första flyg till en av de för närvarande<br />
två svenska flygplatser som har gränskontrollstation.<br />
Om den fysiska kontrollen inte<br />
utförts i den första EU-gränskontrollstationen,<br />
så ska denna fysiska kontroll utföras<br />
18 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
innan djuren (drottningarna i nya försändelsburar<br />
med följebin) lämnar flygplatsen<br />
i Sverige för fortsatt transport till lokala<br />
samhällen.<br />
Krav på hälsoundersökning. eU:s<br />
standardiserade hälsointyg för bin<br />
Enligt EU-direktivet 1992/65, finns ett<br />
särskilt hälsointyg som ska användas vid<br />
handel med bin och humlor. Bin (Apis<br />
mellifera) och humlor (Bombus spp)<br />
får förekomma i handeln endast om de<br />
uppfyller ett antal krav som specificeras<br />
i intyget.<br />
Följande gäller också:<br />
– Hälsointyget ska vara utfärdat under<br />
de sista 24 timmarna före lastningen<br />
– Hälsointyget ska vara utfärdat av<br />
veterinär eller motsvarande officiell<br />
myndighet<br />
– Hälsointyget ska i original följa med<br />
transporten/försändelsen<br />
– Hälsointyget ska vara utfärdat på<br />
svenska och ett annat i avsändarlandet<br />
officiellt språk<br />
– Importören ska spara intyget i minst<br />
sex månader, och kunna uppvisa<br />
detta på anmaning av officiell myndighetsperson<br />
Vid införsel från tredje land gäller att<br />
bina inte får lämna flygplatsen utan att en<br />
officiell veterinär granskat bina och tagit<br />
prover och bytt burar och följebin<br />
När bina anlänt till Sverige ska en veterinär<br />
finnas tillgänglig för att granska binas<br />
allmänna hälsotillstånd (sk fysisk veterinärkontroll).<br />
Vid samma tillfälle ska följebina<br />
bytas ut och drottningar och nya följebin<br />
sättas in i nya transportburar. Som assistans<br />
till veterinären bör vid detta tillfälle<br />
en bitillsynsman finnas tillgänglig. Denne<br />
ska då tillse att tillräckligt antal drottningburar<br />
och följebin finns tillgängliga vid den<br />
fysiska veterinärkontrollen. Burar och följebin<br />
från den ursprungliga sändningen<br />
ska därefter, väl förpackade, skickas till av<br />
Jordbruksverket anvisat laboratorium för<br />
analyser. Hela denna hantering ska övervakas<br />
och dokumenteras av en myndighetsperson<br />
för att importen ska vara fullföljd<br />
utan anmärkning. Laboratorieanalysen<br />
innefattar kontroll av förekomst av Lilla<br />
kupskalbaggen (skalbaggen och dess ägg<br />
och larver), förekomst av tropilaelapskvalster,<br />
och förekomst av trakékvalster.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Provtagning av bin i bigård får<br />
ske utan särskild misstanke<br />
Jordbruksverket kan besluta om tillfälligt<br />
flyttningsförbud av de bisamhällen där de<br />
importerade bina (drottningarna) tillsatts.<br />
Förbudet häves så snart de av regelverket<br />
påbjudna analyserna utförts och proverna<br />
visar sig vara fria från de tidigare uppräknade<br />
anmälningspliktiga parasiterna.<br />
Trots veterinärkontroll i samband med<br />
införsel/import kan sjukdomar införas.<br />
Djurhälsa mm får kontrolleras utan att<br />
någon särskild misstanke om sjukdom<br />
föreligger (provtagningslag 2006:806).<br />
Sådana kontroller anmodas av Jordbruksverket.<br />
Införsel/import regleras av<br />
bland annat följande författningar<br />
(svenska och eU)<br />
• Förordning till (SFS 1994:1830) om införsel<br />
av levande djur m.m. Saknr J10<br />
• Statens jordbruksverks föreskrifter<br />
(SJVFS 1996:24) om införsel av djur,<br />
sperma, ägg och embryon (SJVFS 2008:<br />
46) saknr J11<br />
• Statens jordbruksverks föreskrifter<br />
(SJVFS 1996:25, saknr J29) om veterinära<br />
kontroller mm. vid handel med länder<br />
som ingår i den Europeiska unionen<br />
(EU)<br />
• Statens jordbruksverks föreskrifter<br />
(SJVFS 2004:19, saknr J30) om in- och<br />
utförsel av produkter av animaliskt ursprung<br />
och andra produkter som kan<br />
sprida smittsamma sjukdomar till djur.<br />
• Statens jordbruksverks föreskrifter<br />
(SJVFS 1999:134) om veterinära kontroller<br />
av levande djur som förs in från tredje<br />
land till Europeiska unionen (SJVFS 2005:<br />
53, saknr J34)<br />
• Statens jordbruksverks föreskrifter<br />
(SJVFS 2004:93, saknr J65) om fastställande<br />
av djurhälsoregler för produktion,<br />
bearbetning, distribution och införsel av<br />
produkter av animaliskt ursprung avsedda<br />
att användas som livsmedel.<br />
• EU:s biproduktförordning (EG) nr<br />
1774/2002.<br />
Regelverk speciellt för bin<br />
• Rådets direktiv 92/65 om fastställande<br />
av djurhälsokrav…(det sk Balai-direktivet)<br />
• Kommissionens beslut 2003/881/EG<br />
om djurhälsovillkor och villkor för intyg<br />
för import av bin och humlor från vissa<br />
tredje länder<br />
• Provtagningslagen SFS 2006:806<br />
19
Angående import av drottningar<br />
MATIAS KöpING<br />
Svensk biodling behöver<br />
bra drottningar för att<br />
honungsproduktion och<br />
biodling ska kunna vidmakthållas<br />
på en hög nivå under<br />
våra klimatförutsättningar<br />
och vårt tidsfönster för den<br />
korta nektarsäsongen.<br />
Försörjningen av bra bruksdrottningar<br />
är nödvändig. Därför finns Svensk<br />
Biavel AB för att arbeta strategiskt och målmedvetet<br />
med detta. Svensk Biavel AB är<br />
av nationellt intresse och en gemensam<br />
fråga för oss inom biodlingen. Låt detta<br />
företag arbeta och se framtiden an med<br />
resultat.<br />
Inom landets gränser har vi ett brett<br />
urval av fina bistammar som ger god honungskörd<br />
och har goda egenskaper som<br />
vi eftersträvar. Vi har under flera decennier<br />
förskonats från olika bihälsoproblem<br />
som vi ser i andra länder.<br />
Detta skydd vi har, är en av nyckelfaktorerna<br />
till att vi med enkla medel kan<br />
upprätthålla en bra bihälsa och även vidmakthålla<br />
förutsättningarna för den. Detta<br />
har ett stort värde och är något som andra<br />
biländer saknar. Vi behöver värna om detta<br />
och inte med berått mod spoliera det.<br />
Bara för att man kan importera bidrottningar<br />
betyder inte det att det är det<br />
klokaste man kan göra. Vi har fått en situation<br />
utan eftertanke där inte en gemensam<br />
uppfattning mellan aktörerna inom<br />
biodlingen har uppnåtts.<br />
Att importera drottningar eller ev paketbin<br />
för att snabba upp sin biodlingsverksamhet<br />
kan anses som motsägande<br />
i ljuset av att det finns biodlingar t o m<br />
inom varroazon 3 som inte behövt importera<br />
men ändå lyckats att komma upp<br />
till närmare 1000 samhällen. Detta kan<br />
anses som en vägledning till att det går att<br />
genomföra utan import.<br />
Att importera drottningar för en tidig<br />
delning av existerande bisamhällen för att<br />
nå ett numerärt större antal samhällen,<br />
kan fungera. Men för det behövs bimassa<br />
och dessa nya samhällen måste bygga ut<br />
vax. Det tar tid samt energi och säsongen<br />
torde vara långt framskriden innan effekt<br />
uppnås.<br />
Att importera gynnar den enskildes intressen<br />
och tar inte hänsyn till kollegornas<br />
intresse att upprätthålla en renare förutsättning<br />
för bihälsa.<br />
Hela detta sammanhang blottlägger<br />
dock några behovsområden där biodlingens<br />
aktörer behöver öka ansträngningen<br />
med metodutveckling och att kunna se<br />
genvägar trots klimatkriterier som sätter<br />
begränsningar.<br />
• Tillgång till drottningar. Vad har vi<br />
gjort för att utveckla metoder för<br />
tidig framtagning?<br />
• Tillgång till bimassa (paketbin). Vad<br />
har vi gjort för att tidigt framställa<br />
paketbin och organisera paketbiproduktion.<br />
• Finns det forum i landet för forskning<br />
på dessa områden<br />
Sammanfattning<br />
Vi borde gemensam arbeta med att öka<br />
och synliggöra våra egna metoder för att<br />
tillfredsställa den inhemska efterfrågan på<br />
drottningar och bin, framför allt tidigt på<br />
säsongen. Att vara beroende av enskilda<br />
känns kortsiktigt och kraftlöst. Här behövs<br />
nationell samling inom biodlingen för att<br />
uppnå gemensamma mål och strategier.<br />
När vi har undersökt alla möjligheter inom<br />
landet för att hitta metoderna, och om vi<br />
då misslyckats kapitalt, kan vi påbörja ett<br />
sökande efter lösningar utanför landets<br />
gränser.<br />
20 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
Nya regler för import av bin till Sverige<br />
INGeMAr frIeS,<br />
Institutionen för ekologi, SLU<br />
Jordbruksverket har, utan att<br />
konsultera representanter<br />
för binäringen eller sakkunskap<br />
om sjukdomar och<br />
parasiter på honungsbin,<br />
nyligen ändrat den författning<br />
som tidigare reglerat<br />
införsel av levande bin till<br />
Sverige (SJVFS 2005:44).<br />
den författningen krävdes tillstånd för<br />
I import av bin till Sverige (§18). Sådana<br />
tillstånd har inte givits bl. a. med hänvisning<br />
till att vi aldrig påvisat trakékvalster<br />
i Sverige. Andra argument för att undvika<br />
import av levande bin är att vi inte har<br />
varroakvalster spritt i hela landet, inte<br />
vill importera läkemedelsresistenta varroakvalster<br />
och att vissa aggressiva virusformer<br />
aldrig påvisats i landet. I den nya<br />
författningen (SJVFS 2008:46) som börjat<br />
gälla från 1 januari <strong>2009</strong> krävs inte<br />
längre tillstånd för import, bara att vissa<br />
förutsättningar om intyg är uppfyllda (se<br />
§18). Reglerna ser lite olika ut om man<br />
importerar från EU eller om importerna<br />
kommer från s.k. tredje land. Mig veterligt<br />
finns ingen konsekvensanalys av vad<br />
de ändrade bestämmelserna kan medföra<br />
för svensk biodling.<br />
Jordbruksverket har i skrivelse från<br />
SLU den 2 mars i år fått frågorna:<br />
1. Varför har de angivna bestämmelserna<br />
ändrats utan att berörd näring<br />
eller sakkunskap på området beretts<br />
möjlighet till yttrande?<br />
2. Vilka omvärldsfaktorer har ändrats<br />
som gör att jordbruksverket funnit<br />
det befogat att förändra skrivningen i<br />
§18 på angivet sätt?<br />
Den 3 juni i år har inget svar inkommit<br />
från myndigheten varför vi fortfarande<br />
svävar i ovisshet om hur man resonerat<br />
eller varför man inte informerat de<br />
som berörs av förändringarna. Ett möte<br />
med SBR, Biodlingsföretagarna och SLU<br />
kommer att hållas i Uppsala den 10 juni<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Trakékvalster angriper binas luftvägar. På bilden syns ett färskt första angrepp inringat i<br />
trakén som frilagts. I den andra trakén finns inget angrepp. Foto: I. Fries<br />
för att få klarhet i vad som fått myndigheten<br />
att ändra bestämmelserna och i vilka<br />
sammanhang man anser det befogat att<br />
diskutera med dem bestämmelser och<br />
beslut berör.<br />
Det finns en rad skäl att inte transportera<br />
djurarter kors och tvärs över<br />
olika kontinenter. När det gäller bina så<br />
förskräcker spåren av vad mänskliga transporter<br />
åstadkommit. Då jordbruksverket<br />
släppt kravet om införseltillstånd är det nu<br />
upp till biodlarkollektivet och enskilda biodlare<br />
att ta sitt ansvar och inte i onödan<br />
utsätta sig själv och Biodlarsverige för obestämbara<br />
risker. Tyvärr finns det kortsiktiga<br />
vinster att göra för enskilda opportunister<br />
genom att ha drottningar tillgängliga<br />
tidigare på året, under våren, varför vi kan<br />
förvänta ett inflöde av bin från mer eller<br />
mindre väl kontrollerade biodlingar från<br />
olika delar av världen.<br />
Som en direkt följd av de ändrade bestämmelserna,<br />
har SLU fått en uppmaning<br />
från Jordbruksverket att analysera följebin<br />
och burar till 454 drottningar som importerats<br />
från Argentina via Tyskland. I enlighet<br />
med EU-bestämmelser har bin och<br />
burar granskats för tropilaelapskvalster<br />
(Tropilaelaps spp.) samt lilla kupskalbaggen<br />
(Aethina tumida), utan fynd. På<br />
jordbruksverkets uppdrag har vi dessutom<br />
analyserat följebin för trakékvalster (Acarapis<br />
woodi). På basis av undersökningarna<br />
kan vi säga att med 99% säkerhet har<br />
mindre än 1% av följebina trakékvalster.<br />
I Argentina finns trakékvalster påvisat.<br />
Även om vi inte kan påvisa de kvalstren i<br />
följebina kan det inte uteslutas att drottningarna<br />
kan vara angripna och kvalstren<br />
redan vara etablerade i svenska bigårdar.<br />
Vi kan i ett senare skede analysera för de<br />
flesta virustyper, där speciellt det aggressiva<br />
IAPV som satts i samband med CCD<br />
(Colony Collapse Disorder) i USA är av<br />
speciellt intresse och ännu inte påvisats i<br />
svenska prover. I högsta grad relevant när<br />
det rör den här typen av långväga transporter<br />
är att det också helt säkert finns en<br />
rad virusinfektioner som väntar på att bli<br />
beskrivna. Det vore ett ödets ironi om vi<br />
i Sverige kan påvisa tidigare okända typer<br />
av virus i argentinska bin importerade till<br />
Sverige som en följd av dåligt förankrade<br />
beslut av ansvarig myndighet och egoistisk<br />
kortsiktighet hos enskilda biodlare. Vi<br />
behöver mer än någonsin en beredskapsplan<br />
för vad som sker om vi hittar patogener<br />
hos bin som inte tidigare är påvisade<br />
i Sverige.<br />
21
Sida från effect<br />
22 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Sida från effect<br />
23
Hos oss finner Du det mesta till Din biodling<br />
Begär vår katalog,<br />
sändes fritt<br />
Flexikupan - nu även i HLS<br />
Flexikupan, lättviktskupa tillv. i 120gr/ l,<br />
ingjutna förstärkningar i sargarna.<br />
Tak, nätbotten samt 2 LN-lådor.<br />
Skyddskläder<br />
Skälderhusslöjan<br />
Anorak m.fl.<br />
Tänk på brandrisken !<br />
Vad använder Du ?<br />
Rökpust eller rök på burk ?<br />
Självvändande slungare, lagervara,<br />
4-r lågn / langstroth, 6-r alla ramformat,<br />
9-r lågn / langstroth, samt 39-r radial.<br />
Ring för pris.<br />
Apistan<br />
Apiguard<br />
Kvalitets handskar<br />
från 95:–<br />
Avtäckningsrulle 195:–<br />
Honungsslungare,<br />
2- o 3-ramars,<br />
med eller utan ben.<br />
Joel Svenssons Vaxfabrik, Skälderhus, 266 94 Munka-Ljungby<br />
Tel: 0431 - 43 00 55, Fax: - 43 18 55 Hemsida: www.joelvax.se, E-post: info@joelvax.se<br />
Semesterstängt: v.30 o 31 samt Lördagar i Juli<br />
Skälderhuskupan,<br />
en rejäl kupa som tål tuffa tag.<br />
Honungspressar<br />
stora o små.<br />
Honungsslungare,<br />
2-, 3-, 4-, 6-, 9-, 39-ramars.<br />
24 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Frakt o exp.avgift tillkommer
Regelverk för biodling<br />
Tack för en bra artikel om regelverk (i BT<br />
nr 4-09) för biodling. Hoppas att biodlaren<br />
har blivit mera uppmärksam på att anmäla<br />
”uppställningsplats för bisamhälle”.<br />
Jag som många andra har förlorat massor<br />
av samhällen i vinter. Jag förlorade 9 av 12<br />
samhällen, ingen utsot, i princip allt foder<br />
kvar, lite döda bin. Bina måste alltså ha flytt<br />
kupan nästan direkt efter invintringen.<br />
Alla föreningar som i vinter genomfört<br />
nybörjarkurser skall nu skaffa bin till kursdeltagarna.<br />
Behovet av att få köpa nya samhällen<br />
är därför otroligt stort. Jag har annonserat på<br />
ett flertal sajter på Internet om att köpa bin,<br />
men det finns inga som säljer, bara biodlare<br />
som vill köpa.<br />
Det vore bra med en påminnelse i<br />
<strong>Bitidningen</strong> om vikten av att göra avläggare för<br />
försäljning. Vi vill ju alla att biodlingen utökas<br />
och då måste det också finnas bin att köpa.<br />
Hans Hultén<br />
Red. svarar Hans Hultén<br />
Du har helt rätt Hans. Tillgången på bin är<br />
avgörande för att kunna öka antalet biodlare<br />
Sverige och antalet medlemmar i SBR. Vi<br />
behöver förfina metoderna och kunskaperna<br />
att både kortsiktigt och långsiktigt få bin att<br />
överleva. Och vi behöver göra avläggare. Vi<br />
har uppmanat till detta mer än en gång i BT<br />
och många föreningar har också detta som<br />
tema i sina samlingar. Senaste artikeln i BT<br />
om avläggarbildning var i nr 4-09 av BT. Det<br />
kommer säkerligen fler.<br />
Hågelby pampiga bipaviljong<br />
I aprilnumret (Nr 4 <strong>2009</strong>) av <strong>Bitidningen</strong><br />
finns en artikel av Bosse och Gitte Malmgren:<br />
Hågelby pampiga bipaviljong.<br />
Vad vet vi om biodlingens historia i<br />
Sverige? För lite. När, var och hur honung, vax<br />
och propolis producerades är biodlingens historia.<br />
I nuläget har vi i Sverige ett stort behov<br />
av kunniga biodlare, kanske också fler. Bland<br />
SBR:s många uppgifter ingår biodlingens kulturhistoria.<br />
Honung avnjöts i slott och koja.<br />
Låt oss för ett ögonblick koppla ihop<br />
Hågelby pampiga Bipaviljong med SRB:s lovvärda<br />
Stödfond Biodlingens Vänner. I dagens<br />
läge kan de pengar som stödfonden genererar<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Brev till redaktionen<br />
tyckas väl små för att verksamt bidra till lösa<br />
biodlingens nuvarande problem. Problem<br />
som varroa och CCD uppmärksammas<br />
internationellt och gigantiska summor satsas<br />
internationellt.<br />
Pengarna skulle märkas på ett helt annat<br />
sätt om de satsades på biodlingens historia,<br />
kanske Skandinaviens snarare än enbart <strong>Sveriges</strong>.<br />
Än om de satsas i ren naturvetenskaplig<br />
forskning där myndigheter i olika länder nu<br />
pumpar in miljoner efter miljoner, huvudsakligen<br />
för att tillgodose växtodlingens behov?<br />
Presumtiva bidrag till biodlingens vänner<br />
från företag och privatpersoner skulle<br />
strömma in i raskare takt om humanistisk<br />
forskning uttalades i målsättningen?<br />
Borde inte SBR:s stödfond också finansiera<br />
historiskt-ekonomiskt inriktad forskning<br />
inriktad på biodlingens och biodlarna i det<br />
gamla samhället. I backstugor, i bondgårdar<br />
och på herresäten?<br />
Att bevara Hågelby pampiga bipaviljong,<br />
i samarbete med Botkyrka kommun, är ett<br />
måste för SBR?<br />
Björn Holmgren, Uppsala<br />
holmgren@delta.telenordia.se<br />
Vattenflaska istället<br />
för rökpust<br />
Läste artkeln om att röka på bina. JA, det<br />
har vi biodlare ju gjort i generationer. Och<br />
stackars bina får ju i princip panik, eftersom<br />
dom förbereder sig för flykt. ”Det brinner ju<br />
i skogen”.<br />
Jag är biodlare sedan 1981 och så länge<br />
jag rökte på bina, använde jag torrt gräs som<br />
jag repade åt mig i närheten av bikuporna.<br />
Tände gjorde jag med tidningspapper som jag<br />
knycklade ihop och la i botten.<br />
MEN för mer än 15 år sedan lärde jag<br />
mig av en duktig gammal biodlare att om<br />
man röker på bina drar de inte, eller i alla fall<br />
dåligt, de närmsta dagarna efter ett ingrepp<br />
med rök. SÅ sedan dess gör jag som han lärde<br />
mig, nämligen att helt enkelt duscha vatten på<br />
bina. DET fungerar alldeles UTMÄRKT.<br />
Jag använder en sån där spruta som man<br />
pumpar upp tryck i, så är det bara att hålla in<br />
handtaget när man sprutar. LYCKA till med<br />
större honungskördar<br />
Bengt Markbo, Österlen<br />
Oseriös handel med<br />
bisamhällen<br />
När vi biodlare drabbas av vinterförluster årligen,<br />
försöker man att återställa detta genom<br />
köp av övervintrade sammhällen/avläggare<br />
med förhoppnings föregående års drottningar.<br />
Man läser annonser i <strong>Bitidningen</strong> om samhällen<br />
till salu. Tager kontakt med säljare som<br />
begär ett högt pris med eller utan moms,<br />
bestämmer dag för hämtning, anländer på<br />
kvällen, hämtar 2 st samhällen och betalar,<br />
kör hem. Något flyttningsintyg lämnas ej<br />
heller (besikningsmannen hade inga blanketter).<br />
Dagen efter hämtas det ena samhället<br />
av en annan biodlare, bina flyttas över till nya<br />
kupan.<br />
Avläggaren innehåller 6 ramar ¾ täckta<br />
med yngel, 3 ramar med foder och en<br />
gammal 2-delad drönarram , men UTAN<br />
drottning. OBS, det fanns ej några döda bin<br />
i lådan. Det var samma förhållade med det<br />
andra samhället. För dessa samhällen betalades<br />
1200:- st.<br />
Dagen efter kontaktades säljaren som<br />
lovade att komplettera med 2 yngelramar<br />
vardera samt drottningar. 5 dagar senare<br />
levererades en låda med 4 yngelramar jämte<br />
foderram samt drottning. Och en drottning i<br />
försändelsebur.<br />
Problemet var inte löst med detta. Avläggarna<br />
som levererades första gången var med<br />
LN-ramar, men kompletteringsbina var på<br />
Svea-ramar.<br />
Jag vill med dessa rader uppmärksamma<br />
att kända biodlare utnyttjar dem som har otur<br />
med att bina dör på vintern.<br />
Olle Andersson, Gislaved.<br />
Björnar förstör i Uppland<br />
Jag har fått två av mina biodlingar raserade<br />
av björnar i norra Uppland. Sju samhällen<br />
helt förstörda. Bisamhällena fanns på min<br />
grannes skogsmark i två skogsbryn. När jag<br />
plockade upp resterna och sanerade efter fyra<br />
kupor gick björnen till nästa område och förstörde<br />
tre kupor. Jag har frågat markägare<br />
om att köpa in nya samhällen och ställa upp.<br />
Svaret har blivit att de inte vill ha fler björnar<br />
här. Artikel med bilder var införda i Arbetarbladet<br />
8 april. Se http://arbetarbladet.se/<br />
nyheter/tierp/1.944967<br />
Bengt Furenborn, f.d. biodlare.<br />
25
Livsmedelslagstiftningen ställer<br />
tydliga krav, honung som<br />
säljs i dagligvaruhandeln måste<br />
vara kvalitetssäkrad. För att hjälpa<br />
dig klara detta har Svensk<br />
Honungsförädling skapat en smidig<br />
lösning för <strong>Sveriges</strong> Biodlare<br />
- Återtagsystemet.<br />
För dig som redan idag levererar<br />
din honung till dagligvaruhandeln<br />
är det här viktigt. Låt inte din<br />
handlare ställa dig inför faktum,<br />
visa istället att du på eget initiativ<br />
klarar att uppfylla lagkraven.<br />
NYHET<br />
Svensk Honungsförädling i Mantorp hjälper dig att<br />
Utveckla din<br />
Du skickar din grovsilade honung till<br />
Honungsförädlingen i Mantorp och får<br />
sedan tillbaka din egen honung i glasburk<br />
med lock, försedd med etikett<br />
och sigill, datummärkning (bäste föremärkning),<br />
med ditt namn och egen<br />
EAN-kod på etiketten. Honungen är nu<br />
av bästa kvalitet och kvalitetssäkrad helt<br />
enligt livsmedelslagstiftningens krav. Så<br />
enkelt är det.<br />
Ekonomiskt är förutsättningarna<br />
goda för att du ska kunna utveckla din<br />
biodling med hjälp av Återtagsystemet.<br />
Normalt får du betala ca 5:- för glasburk,<br />
lock, etikett och sigill. I prislistan<br />
här intill ser du vad du får<br />
betala för Återtagsystemet. Frakten till<br />
Honungsförädlingen i Mantorp ingår i<br />
priset medan du själv får betala returfrakten.<br />
Genom Honungsförädlingens<br />
fraktavtal brukar vi kalkylera returfrak-<br />
Vad kostar Återtag?<br />
500 kg 500 g 6:71/burk 500 kg<br />
500-<br />
999 kg<br />
1000-<br />
1999 kg<br />
Leverans i 28 kg kärl<br />
min. 500 kg<br />
700 g 6:75/burk<br />
350 g 6:27/burk<br />
700 g 6:35/burk<br />
500 g 6:31/burk<br />
350 g 5:87/burk<br />
700 g 5:95/burk<br />
500 g 5:91/burk<br />
350 g 5:47/burk<br />
Så här fungerar Återtagsystemet<br />
500-<br />
999 kg<br />
1000-<br />
1999 kg<br />
2000 kg- 2000 kg-<br />
ten till ca 1:-/burk och glöm inte möjligheten<br />
att skicka leveransen direkt till din<br />
kund. Ersättningen för Återtagsystemet<br />
kan du betala med honung som du säljer<br />
till Honungsförädlingen.<br />
Läs mera om återtagsystemet<br />
på vår websida:<br />
www.svenskhonungsforadling.se<br />
Här finns möjlighet att ställa frågor och<br />
vi kommer att publicera några av de<br />
vanligaste frågorna och svaren.<br />
I många år har vi talat om det.<br />
Sverige behöver mera biodling och nu<br />
finns möjligheten. Bli av med ”kladdjobbet”<br />
och lämna din grovsilade honung<br />
till Honungsförädlingen. Använd sedan<br />
den tid du sparat till att skaffa dig flera<br />
bisamhällen. Framtiden är här, nu har<br />
du möjlighet att utveckla din biodling<br />
med Återtagsystemet.<br />
Leverans i 140 kg kärl<br />
min. 500 kg<br />
700 g 5:75/burk<br />
500 g 5:71/burk<br />
350 g 5:27/burk<br />
700 g 5:35/burk<br />
500 g 5:31/burk<br />
350 g 4:87/burk<br />
700 g 4:95/burk<br />
500 g 4:91/burk<br />
350 g 4:47/burk<br />
pris enligt separat offert pris enligt separat offert<br />
26 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
iodling<br />
Fördelarna<br />
är många<br />
med Återtag:<br />
• Du skickar all din honung<br />
grovsilad till Mantorp för<br />
tappning och etikettering<br />
• Vi använder dina egna<br />
SBR-etiketter<br />
• Din egen honung kommer<br />
i retur hem till dig<br />
- kvalitetssäkrad!<br />
• Du får tid att utöka<br />
antalet bisamhällen<br />
= Du tjänar mer pengar<br />
med mindre arbete<br />
• Du kan betala ersättningen<br />
till Återtag med egen honung<br />
Vill du leverera eller<br />
veta mer om Återtag:<br />
Christer Ankarlid, tel. 0735-233 101<br />
E-post:<br />
christer.ankarlid.hf@biodlarna.org<br />
Magnus Fransson, tel. 0735-233 102<br />
E-post:<br />
magnus.fransson.hf@biodlarna.org<br />
Återtag<br />
- en nyhet från<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Staffan Tegebäck tar en paus i vårsolen tillsammans med barnbarnet Nova.<br />
”Vi kan ha fler samhällen<br />
tack vare Återtag”<br />
Britt-Marie och Staffan Tegebäck kommer ursprungligen från Tidaholm<br />
i Västergötland. Det var efter flytten till Morpatorpet utanför Nyköping<br />
som Staffan anmälde sig till en biodlarkurs. Idag är de biodlare med 60<br />
samhällen, övriga tiden jobbar han som byggkonsult och ”alltiallo”.<br />
Britt-Marie och Staffan har använt sig av Återtag under en period och är mycket<br />
nöjda. ”Våra kunder är positiva och gillar att vi tagit initiativet till kvalitetssäkring i<br />
kombination med närodlat. För oss är det en perfekt lösning. Vi grovsilar honungen<br />
och resten sköter de i Mantorp. Tillbaka får vi vår egen märkta honung, förpackad<br />
och klar för utleverans.<br />
”Tack vare Återtag klarar vi att sköta 60 samhällen idag, trots våra<br />
dåliga ryggar. Dessutom slipper vi alla tunga investeringar med tappmaskiner<br />
och allt annat. Det som tar tid med vår biodling är resorna<br />
till och från bigårdarna, själva jobbet<br />
går snabbt. Vår uppfattning är att den<br />
som har tio bisamhällen kan både<br />
fördubbla, tredubbla eller till och med<br />
femdubbla sin honungsproduktion<br />
med hjälp av Återtagsystemet.”<br />
Som avslutning frågade vi Staffan om han<br />
inte kunde komma på något som var<br />
negativt med Återtag. Han lovade fundera<br />
och återkomma i ärendet, men än har han<br />
inte ringt…<br />
27
Distrikt<br />
Jönköpings Distrikt Informationsträff lö 26<br />
sep kl 10-15 i Studieförbundet Vuxenskolans<br />
lokal, Bäckgatan 4 B, Nässjö. Lotta Fabricius<br />
föreläser, liksom Krister Linnell, ny styrelseledamot<br />
och avelsansvarig i SBR. Kaffe serveras<br />
kl10, Lunch kl 12.30 Välkomna till en<br />
annorlunda biträff. Föranmälan senast 20 sep<br />
till Birgit Johansson 070-5970345 eller email:<br />
birolle@telia.com Detta är ett arrangemang<br />
anordnat av Jönköpingsdistriktets Quinnor.<br />
Norrbottens Distrikt Sommarmöte lö 11<br />
jul kl 11 hos yrkesbiodlare Per Lundström,<br />
Mockträsk, skyltning med bioverall vid vägen.<br />
Vi märker och burar drottningarna från årets<br />
drottningodlingskurs och snackar kring ”Säljens<br />
år”. Per visar sitt slungrum mm. Medtag<br />
slöja, fika och gott humör, resten fixar sig på<br />
plats. Sedvanlig sommarträff lö 25 juli kl 11<br />
på Vassholmen, Kalix. Samling vid Kalix Bf:<br />
s bigård invid färjan till Vassholmen. Färjan<br />
avgår strax efter kl 11. Därför börjar vi samlas<br />
redan kl 10.45 för att ta en kaffe, köpa lotter,<br />
mm. Kalix Bf passar på att fira sitt sextionde<br />
(60) år. Flera föreläsningar, fika och umgänge,<br />
lunch till försäljning.<br />
Skånes Distrikt Biets Dag i Hembygsparken<br />
Degeberga 5 juli kl 14. Föredrag av Bo Lindahl,<br />
ordf i Skåne distrikt: Binas betydelse för växtligheten.<br />
Visning av bimuséet, slungning av<br />
honung, provsmakning av nyslungad honung.<br />
Biredskap. Skånska Honungsmästerskapet<br />
på Sofiero 28-30 aug. Inbjudan till medlemmarna.<br />
Skånes Biodlardistrikt arrangerar<br />
SKM (Skånsk Mästare i Honung) på Sofiero,<br />
i samband med Stora Trädgårdsfesten 28-30<br />
aug. Deltagarna lämnar in två burkar honung<br />
i 700 gr glasburk från samma slungning. Burkarna<br />
förses inte med etikett, de bifogas i ett<br />
kuvert. Varje deltagare får ett startnummer. På<br />
första burken genomförs bedömning och provtagning,<br />
den andra burken säljs för att finansiera<br />
tävlingen. ”Mästaren” erhåller diplom<br />
och plakett. Flera priser delas också ut till<br />
övriga. Även ett ”Gourmetpris” utses. Anmälan<br />
om att deltagande görs till Ingrid Bondeson.<br />
Mörarp tel. 042-321285 eller 0739775253, ing<br />
rid.bondeson@telia.com, eller Per-Eric Cruce,<br />
042-131521, Helsingborg. Inlämning av burkarna<br />
kan göras till någon i distriktets styrelse<br />
senast 18 aug eller till Ingrid, senast 25 aug.<br />
Bedömning sker efter SBR:s reglemente och<br />
för att kunna kora ”Mästaren” genomförs en<br />
lite hårdare bedömning. Deltagarna erhåller<br />
honungsbedömningskort, vilket ger biodlaren<br />
rätt till att beställa ”SBR-etiketten”. Bedömningen<br />
kommer att ske inför publik lö 29 aug<br />
kl 13-16.30. Prisutdelning genomförs sö 30<br />
aug. Någon begränsning av antalet deltagare<br />
finns inte. Vi hoppas på fin reklam för vår<br />
svenska honung.<br />
Föreningar<br />
Grannföreningar är välkomna<br />
Boråsortens Bf Samling i bigården på Ramshulan<br />
Rya Åsar varje tisdag kl 18 hela sommaren.<br />
Genomgång av våra kupor. Medtag fika.<br />
Dalslands Södra Bf Jordgubbens dag lö 4 juli<br />
i Årberg. Öppen trädgård sö 19 juli Vi deltar<br />
både i Råggärd och Brålanda. Kontaktperson<br />
Orvar tel 0521-35160. Bigårdsbesök ti 4 aug kl<br />
18 tillsammans med Melleruds bf hos Gösta<br />
MöTeN ocH KURSeR<br />
Lundgren i Frestersbyn Ör. Tema ”Myrsyrabehandling”.<br />
Årets föreningsresa lö 22 aug, med<br />
studiebesök hos Sonja och Tore på Tjörn. Tag<br />
med kaffekorg och nya intresserade biodlare.<br />
Kontaktperson: Agneta Larsson 0521-198<br />
79, 073-158 60 04. Harvens dag lö 29 aug i<br />
Färgelanda.<br />
Ervalla med omnejd Bf Träff 16 aug kl 15 i<br />
Mogetorp hos Kent Törnkvist, för vägbeskrivning<br />
ring 070-6287799. Varoabekämpning i<br />
praktiken.<br />
Finspångs Bf Bigårdsträff 15 juli hos Erik<br />
Sedell, Nordsjövägen 9, Skärblacka. Bigårdsträff<br />
5 augusti hos Per och Gun-Britt Andersson,<br />
Vedlösen, Mantorp, Vånga.<br />
Hagshult Bf Sommarträff 15 aug kl 15 hos<br />
Roland Gustavsson Rosenberg Skillingaryd.<br />
Distriktsordf Per-Olof Wagnsgård medverkar.<br />
Servering, lotteri.<br />
Hälleberga Bf Sommarmöte sö 2 aug kl 12 på<br />
“pålaviksmötet” Gullaskruv Folkets Hus. Klas<br />
Oskarsson föreläser.<br />
Karlstadsortens Bf Föreningsutflykt 4 Juli<br />
till Lurö avelsstation för Nordiska bin Träff<br />
vid båthamnen i Ekenäs på Värmlandsnäs.<br />
Båten avgår kl 10. Sensommarmöte 22 aug<br />
kl 11 hos Lennart Svensson på Björkviksgård<br />
i Väse/Karlstad. Mer info, se hemsidan: http:<br />
//web.telia.com/~u54112540/index.htm<br />
Katrineholmsortens Bf Bigårdsträff 23 juli kl<br />
18 hos Göran Dahlgren<br />
Ludvikabygdens Bf Lö 1 aug studieresa till M<br />
Sundström i Ljusnarsberg. Besök på Nostalgimuseet<br />
Grängesberg på hemvägen.Program<br />
kommer med posten.<br />
Nässjöortens Bf Barkerysfesten sö 2 aug kl<br />
13. Vi medverkar. Planeringsmöte för kupansvariga<br />
6 aug kl på Flustret. Varroaundersökning<br />
och förberedelser inför hösten 20 aug på<br />
Flustret. Höstmöte sö 30 aug kl 15 hos Barbro<br />
Sandberg Lövhult Nässjö. Förberedelser för<br />
årsmötet,aktiviteter,fika .<br />
Skövde Bf Torsdagsträffar kl 19 på Aspö Gård.<br />
Träff varje torsdag med ospecificerat program<br />
www.skaraborgsbiodlare.se/skovde OBS!<br />
Onsdag 29 juli. Vi besöker Mariestads biodlare<br />
och tittar på deras nya föreningslokaler med<br />
utrymme för slungning och efterhantering av<br />
honung. Avresa från Aspö parkering kl 18.30.<br />
Blomvandring runt Aspö 6 aug. Curt- Anders<br />
Johansson från Naturskyddsföreningen<br />
Almanackan<br />
visar oss blommor som finns i närområdet.<br />
Trivselkväll 13 aug. Grillning för hela<br />
familjen. Vi samlas på Logården i Odensåker<br />
för en kväll med mycket att titta på. Sevärdheter<br />
både ute och inomhus. Föreningen<br />
står för förtäringen. För samåkning samling<br />
vid Aspö parkering avresa 18.30. Inför invintring<br />
20 aug. Arbete i bigården (slungning).<br />
Om bistick 27 aug. Åke Johansson om medicinska<br />
risker vi bistick. Att tänka på. Vilka är<br />
symtomen vid allergi. Immun eller allergisk<br />
av många bistick?<br />
Sundbybergs och Spångaortens Bf Träff<br />
vid bigården på Eggeby gård varje onsdag kl<br />
18 till och med 23 september. Välkommen!<br />
www.sundbybergsbf.se<br />
Uddevallaneidens Bf Drottningodlingsklubbens<br />
årsmöte ons 19 aug kl 18 på Mollön<br />
Värnamoortens Bf Sommarmöte on 1 juli kl<br />
18 i Apladalen, Bikupan vid Prästgården. Vi<br />
diskuterar sommarens biodling. Vi köper fika<br />
i kaffestugan.<br />
Västerås Bf Höstmöte lördag 8 aug kl 13<br />
hos Dosta Stojanovic tel 021-70755. Skylt<br />
vid vägen efter Skultuna mot Ramnäs. Bl a<br />
invintring, varroabehandling mm. Utlottning<br />
av drottningar och ev utdelning av vunna<br />
drottningar.<br />
Örebro Bf Arbetsmöten och passningar<br />
onsdagar kl 17-20 i Nya Föreningsbigården,<br />
Karlslund (4 km väster om Örebro). Reservation<br />
för uppehåll under semestern i juli.<br />
Kontaktpersoner Pasaga Ramic 019-120799,<br />
Hans-Olov Andersson 019-252108.<br />
Det händer i SBr<br />
Här kan du se viktiga planerade händelser<br />
för förbundet. Om du som är inblandad ser<br />
att det fattas något hör av dig till redaktören:<br />
erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
24 aug Arbetsutskott förbundsstyrelsen<br />
5 sep Förbundsstyrelse<br />
15-20 sep Apimondia i Frankrike<br />
9 nov Arbetsutskott förbundsstyrelsen<br />
21 nov Förbundsstyrelse<br />
Kallelse till bolagsstämma<br />
Berörda kallas härmed till ordinarie bolagsstämma i Svensk Honungsförädling AB,<br />
lördagen den 19 september <strong>2009</strong>, kl. 11.00 på Mjölby Stadshotell, Järnvägsgatan,<br />
Mjölby, (mitt emot Mjölby järnvägsstation). För att få deltaga i stämman skall Du<br />
vara registrerad ägare av aktier i bolaget eller ombud för riksförbundet, distrikt eller<br />
lokalförening.<br />
Anmälan sker skriftligt till Svensk Honungsförädling AB, Trumpetarevägen 5, 590<br />
19 Mantorp eller mail till: hf@biodlarna.org eller fax 0142-828 59 senast torsdagen<br />
den 10 september <strong>2009</strong>.<br />
Ärenden<br />
Ärenden som enligt bolagsordningen skall förekomma på ordinarie bolagsstämma,<br />
däribland årsredovisning och revisionsberättelse för det förflutna räkenskapsåret,<br />
ansvarsfrihet för styrelsens ledamöter och verkställande direktören, val av styrelse<br />
och revisorer.<br />
Styrelsen Svensk Honungsförädling AB<br />
Beslut togs vid 2007 års extra bolagsstämma att medlemmar kallas genom brev eller annons i <strong>Bitidningen</strong>.<br />
28 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
Prislista<br />
Glas och lock <strong>2009</strong><br />
Glas i plastpaket<br />
350 g glas 45 st Plastpaket 165:- inkl moms<br />
350 g glas 72 x 45 st Pallpris 9 526:- inkl moms<br />
700 g glas 24 st Plastpaket 110:- inkl moms<br />
700 g glas 68 x 24 st Pallpris 5 957:- inkl moms<br />
Lock i hel kartong<br />
350 g lock, 70 mm, guld 1 100 st 1 243:- inkl moms<br />
700 g lock, 82 mm, guld 700 st 917:- inkl moms<br />
Glas i helpall i bulkpack<br />
350 g glas 4 194 st 6 417:- inkl moms<br />
700 g glas 2 304 st 5 600:- inkl moms<br />
Pall debiteras med 150:- inkl moms/st. Detta återbetalas vid retur.<br />
Ev. fraktkostnader tillkommer.<br />
Priserna gäller från den 1 januari <strong>2009</strong>.<br />
OBS! Ring före besök, eftersom inte hela vårt sortiment är lagervara.<br />
Svensk Honungsförädling AB, Trumpetarevägen 5, 590 19 MANTORP<br />
Tel: 0735-233100, Fax: 0142-82859, Mail: hf@biodlarna.org<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
Vi minns<br />
Bengt Sundberg<br />
Norra Västbo Bf<br />
Lennart Sjödin<br />
Stenungsunds Bf<br />
Stängt i<br />
Mantorp under<br />
semestern<br />
Veckorna 28, 29, 30 och 31,<br />
dvs 6-31 juli är växeln och<br />
expeditionen semsterstängd<br />
i Mantorp.<br />
Laga blixtlås<br />
utan symaskin<br />
H ar<br />
blixtlåset i skyddsdräkten delat sig?<br />
Om du har tur beror det på att löparen<br />
blivit glapp i käften så att den inte får<br />
grepp om blixtlåsens delar och kan tvinga<br />
ihop dem.<br />
Tack vare en ny uppfinning gåt en löpare<br />
går nu för tiden att byta löpare i stället<br />
för att sprätta bort och sy i nytt blixtlås.<br />
Zlideon är en blixtlåslöpare i metall<br />
som kan gapa. När den gamla löparen tagits<br />
bort öppnas den nya, träs på blixtlåset<br />
och stängs.<br />
Zlideon finns för både tandblixtlås och<br />
spiralblixtlås och kostar cirka 70 kronor.<br />
Information finns på www.zipclip.se<br />
Kristina Bäckström<br />
29
Säljes material mm<br />
Bi&Biodlingstillbehör<br />
Smedgatan 1, Svedala.<br />
Östra Industriområdet (vid Moltex)<br />
Öppet: April-September<br />
Måndag 15-17. Lördag 11-13<br />
Övriga tider efter överenskommelse<br />
Tel 040-160032, 040-162080,<br />
0708-955030, 0708-955025.<br />
Återförsäljare för Joel Svensson.<br />
Samma priser som i katalogen.<br />
Biredskap Freddy Duwe, Vårsta.<br />
Malmtorpsv. 19, 14771 Grödinge.<br />
Öppet 15-19 måndagar.<br />
Sommaröppet även fredagar.<br />
Tel 08-53025347, 070-5107054.<br />
freddy.duwe@biodlingsforetagarna.nu<br />
Biodlingsföretagarna – bli medlem i<br />
föreningen för professionell biodling.<br />
Läs mer på vår hemsida<br />
www.biodlingsforetagarna.nu<br />
Växjö Biredskap Tel. 0470-69052 ,<br />
0768-534601. Återförsäljare för Töreboda.<br />
Katalogpriser! Kompl. kupa<br />
i EPS 695.- Tak,botten,2 lådor,ramar<br />
ingår. Ramlist ln 2,50 kr/st.<br />
Karusellseparatorn rensar även den<br />
svåraste honung. 200 kg/h är möjligt.<br />
Arne Oroug 0522-12913,<br />
Epost: arneoroug@hotmail.com<br />
Fortsatt lågpris på honungsslungare<br />
2-4 ramar och motorer från CMF.<br />
Bengtssons Bigård Tel 0512-48129.<br />
Trött på disken? Dålig torkplats?<br />
Plastpåsar framtagna för 28-kilos<br />
hinken. Tjock, livsmedelsgodkänd<br />
plast. Buntband för förslutning. 2,50<br />
kr ex moms och frakt. Finns hos<br />
Krokstrands Bigårdar, 073-8359916<br />
alt LPs Biodling.<br />
Slunga 4 r m motor.<br />
Tar LN, LS och Svea.<br />
Finns i Skåne. 070-3934997.<br />
Bisamhällen<br />
Avläggare Buckfast på LN säljes.Pris<br />
1000 kr +moms. Tel 0477-40060 (Småland).<br />
Drottningar<br />
Drottningar säljes! Oparade Buckfast<br />
100:-st +moms 0704-460168<br />
Friparade Buckfastdrottningar<br />
från Tystberga. Göran Göransson<br />
300:-/st. 0155-26 04 73<br />
Bidrott, gula, ita. Alla väges sedan<br />
1980. 073-8058872. Arne Håkansson.<br />
Friparade krainerdrottningar. Varroafri<br />
zon. Rickard 070-2716585.<br />
Buckfastdrottningar grönmärkta lev<br />
i tillsättningsbur. Erik Sundelin Trelleborg<br />
0410-334022, 13551.<br />
KoMMeRSIellA ANNoNSeR<br />
Ta kontakt med <strong>Bitidningen</strong>s redaktion, Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg.<br />
Tel 0582-611682. E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
Uppslag (två sidor): s/v 18.000:-, 4-färg 21.000:-.<br />
Baksidan: format - hela sidan utom 7 cm överst av sidan: ej s/v, 4-färg 15.000:-.<br />
Helsida (1/1): s/v 9.900:-, 4-färg 12.900:-.<br />
Halvsida (1/2), format - 183 mm bred x 130 mm hög, 120 mm bred x 200 mm hög, eller<br />
motsvarande: s/v 5.400:- 4-färg 7.400:-.<br />
Kvartssida (1/4), format - 183 mm x 65 mm, 120 mm x 100 mm, 57 mm x 210 mm, eller<br />
motsvarande: s/v 3.000:-, 4-färg 5.000:-.<br />
åttondelssida (1/8), format - 120mm x 50mm, 57 mm x 105 mm: s/v 1.700:-, 4-färg<br />
3.000:-.<br />
Sextondelssida (1/16), format - 120 mm x 25 mm, 57 mm x 50 mm: s/v 600:-, 4-färg<br />
1500:-.<br />
Mini-annons (1/32), format - 57 mm x 25 mm: sv/ 300:-, ej färg.<br />
färgsidor. Färg kan erhållas på alla sidor.<br />
rabatter. 3 på varandra följande identiska annonser ger 10% rabatt. 6 på varandra<br />
följande ger 25%.<br />
Annonsmaterialet lämnas normalt i färdigmonterad form med eventuella bildfiler och<br />
i aktuella fall färgfördelade sådana på CD-skiva (glöm ej typsnitten). Det kan också<br />
lämnas som positivt pappersoriginal eller som film. Om materialet lämnas i form av<br />
manuskript och bildoriginal uttas scanningskostnad för bilder med 100:-/sv-bild och<br />
250:-/4f-bild. För åttondelssideannons och större tillkommer dessutom i sådant fall<br />
layoutkostnad efter överenskommelse.<br />
publicering. Inskickad annons publiceras i nästkommande nummer med hänsyn taget<br />
till datum för manusstopp, om inte angivelse om senare publicering anges.<br />
Elgon – avlade för hälsa, gott temperament,<br />
god skörd och svärmtröghet.<br />
L Karlsson 0730618853<br />
Elgon – avlade för hälsa, gott temperament,<br />
god skörd och svärmtröghet.<br />
L Strömberg 0583-13774<br />
Gula bruksdrottn. efter öparade<br />
avelsdrott. på Lakka. Friparade i renparningsområde<br />
zon 1, klippta, märkta.<br />
Göran Kvarnström 08-55094209<br />
Buckfastdrottnigar efter stationsparade<br />
drottningar zon 1<br />
Jörgen Rasmusson 0417511021<br />
Köpes<br />
2 à 3 bisamhällen inom Värmland.<br />
Gärna italienska eller Buckfast. Ring<br />
073-0582514.<br />
Marknaden<br />
Friparade<br />
Krainerdrottningar<br />
Varroafri zon<br />
Rickard 070-2716585<br />
Små radannonser<br />
är gratis!<br />
Det är bra att vara medlem i SBR. En av anledningarna är att du<br />
får två radannonser om högst tre rader gratis om året! Du får<br />
hålla ordning på detta själv. Vi litar på dig. Om du missar och betalar<br />
in ändå så tackar vi för bidraget till allas vår gemensamma<br />
verksamhet. Skicka manus till redaktören, adresser sid 31.<br />
Red.<br />
Annonstaxa<br />
RADANNoNSeR<br />
Radannonser placeras löpade efter varandra och tillsammans i slutet av tidningen<br />
under huvudrubriken ”Marknadsplatsen”. De samlas under ämnesrubriker. Inga<br />
bilder tas in här.<br />
Utseende. Stilen är fast, 7,5 p DIN, och spaltbredden 42 mm. Det ger ca 30 bokstäver per<br />
rad. Minimistorleken på en radannons är 2 rader/50 kr. De första 1-3 orden i annonsen<br />
blir i fetare stil. Det normala avståndet mellan två annonser är en blankrad.<br />
Betalning. Radannonser skall betalas in i förskott via plusgirot. Betala i god tid så att<br />
annonsen kommer fram före manusstopp.<br />
pris: 25:-/rad. På radannonser ges ingen mängdrabatt.<br />
Storlekar: Exempel: 2 rader (- 60 bokstäver) - 50:-, 3 rader (ca 61-90 bokstäver) - 75:<br />
- och 4 rader (ca 91-120 bokstäver) - 100:- kr.<br />
Gratis. Två radannonser/år om högst 3 rader är gratis för medlem.<br />
Annonsmaterial. Radannonserna skickas via plusgiro till SBR, pg 86 85–0, med annonstexten<br />
angiven på blanketten. Ange antalet rader och antalet bokstäver. Radannonser<br />
som inte får plats på meddelanderutan på inbetalningskortet kompletteras med separat<br />
inskickad annonstext, via e-post eller brev. Betalning kan också ske via plusgiro eller<br />
bank över internet. Då behövs separat inskickad text med e-post, med uppgifter så<br />
att betalning och text kan identifieras att höra ihop. Ange noga på inbetalningskort<br />
då sådant används och med annonstext, om denna skickas separat, så att dessa kan<br />
identifieras att höra ihop.<br />
publicering. Om inget annat anges tas annonsen in i nästkommande nummer med<br />
hänsyn taget till ankomsten och manusstopp.<br />
30 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>
FöRBUNDSeXPeDITIoNeN<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 MANTORP<br />
Tel: 0735-233100 Fax: 0142/828 59<br />
förbundssekreterare: Michael Cornell, 0735-233121<br />
Utvecklingskonsulent: Jan Mårtensson, 0735-233125<br />
Bisjukdomskonsulent: Preben Kristiansen, 0735-233122<br />
Sekreterare: Maj-Britt Järnvall, 0735-233123<br />
E-post: maj-britt.jarnvall.sbr@biodlarna.org<br />
Medlemsregister & ekonomi: Anette Agouda, 0735-233127<br />
E-post: anette.agouda.sbr@biodlarna.org<br />
plusgiro: 86 85-0.<br />
Bankgiro: 413-6149.<br />
öppet: må-to: 08.00 -16.00<br />
fre: 08.00 - 14.00. Lunchstängt 12.00 - 13.00.<br />
förBUNDSorDförANDe<br />
Jonny Ulvtorp, Stenabyvägen 11, 37294 LISTERBY<br />
Tel. 0457-30489, 0735-233130.<br />
E-post: jonny.ulvtorp.sbr@biodlarna.org<br />
vICe förBUNDSorDförANDe<br />
Arne Johansson,<br />
Brännemo Stenatorp 3, 54015 Väring. Tel 0500-462135.<br />
E-post: arne.johansson.sbr@biodlarna.org<br />
förBUNDSSeKreTerAre<br />
Michael Cornell Tel: 0735-233121<br />
E-post: michael.cornell.sbr@biodlarna.org<br />
UTveCKLINGSKoNSULeNT<br />
Jan Mårtensson. Tel 0735-233125.<br />
E-post: jan.martensson.sbr@biodlarna.org<br />
BISJUKDoMSKoNSULeNT<br />
Preben Kristiansen. Tel 0735-233122.<br />
E-post: preben.kristiansen.sbr@biodlarna.org<br />
reDAKTör<br />
Erik Österlund, Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg.<br />
Tel: 0582-611682, 0735-233126.<br />
E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
Artiklar och mötesnotiser till BITIDNINGeN<br />
Till redaktörens adress. Författarna ansvarar för innehållet<br />
i sina artiklar, som ej behöver återge redak tionens eller<br />
förbundets mening. Ett år efter utgivning av den tryckta<br />
tidingen läggs denna ut på SBR:s hemsida biodlarna.se<br />
<strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong><br />
SBr kontakt<br />
SBR STYRelSeleDAMöTeR ocH KoMMITTÉeR<br />
Styrelseledamot: Lotta Fabricius,<br />
Rättar Vigs väg 124, 16272 Vällingby. Tel 08-7390432,<br />
0735-233131. E-post: lotta.fabricius.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Stig Hansson,<br />
Snorres Väg 8, 28143 HÄSSLEHOLM, 0451-81655,<br />
0709-609123. E-post: stig.hansson.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Anders Lignell,<br />
Haminavägen 11, 79141 Falun. Tel 023-21335, 0706-<br />
202357. E-post: anders.lignell.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Krister Linnell,<br />
Fridsberg 11, 56393 Gränna. 036-54130, 0705-669641.<br />
E-post: krister.linnell.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Alf Sjöberg, Järstorp, Möllegården 510,<br />
27757 Brösarp. Tel: 0417-26343, 0708-730769.<br />
E-post: alf.sjoberg.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelsesuppleant: Matias Köping,<br />
Klamparegatan 40, 80431 Gävle. Tel 026-191214,<br />
0734-146093. E-post: matias.koping.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelsesuppleant: Birgitta Augustesen,<br />
Stavtorp, 64032 Malmköping. Tel: 0157-20488, 070-7318082<br />
Epost: birgitta.augustesen.sbr@biodlarna.org<br />
SBr:s BIBLIoTeK<br />
Ultunabiblioteket, Sv. Lantbruksuniversitet, Box 7071,<br />
750 07 UPPSALA. Tel vx 018/67 10 00.<br />
Låneböcker beställs genom ditt lokala bibliotek.<br />
Annonser till BITIDNINGeN<br />
Till <strong>Bitidningen</strong>s redaktör. Se adresser och telefon och e-post<br />
härintill. Annonspriser se annonssidan Marknaden.<br />
prenumeration på BITIDNINGeN<br />
Tidningen är en medlemsförmån för medlemmar i SBR. Du<br />
kan också prenumerera separat på <strong>Bitidningen</strong>. Du betalar<br />
då 450:- kr för ett helår (inom Sverige) på pg 86 85-0 till<br />
SBR.<br />
HF:s KoNToR ocH TAPPSTATIoN, Trumpetarev. 5, 59019 MANTORP. Tel: 0735-233100, Fax: 0142/ 82859. E-post: hf@biodlarna.org<br />
vD: Christer Ankarlid 0735-233101.<br />
E-post: christer.ankarlid.hf@biodlarna.org<br />
Sekr.: Gunnel Hertzman, 0735-233103.<br />
E-post:gunnel.hertzman.hf@biodlarna.org<br />
Kvalitet: Ann-Charlott Nystedt, 0735-233108<br />
E-post: lotta.nystedt.hf@biodlarna.org<br />
ekonomi: Maria Krantz, 0735-233105<br />
E-post: maria.krantz.hf@biodlarna.org<br />
postgirokonto: 47 51 85-5, Bankgirokonto: 413-6131<br />
öppettider må-fr: 08.00-15.00<br />
Hf:s STYreLSeorDförANDe<br />
Gösta Rappe, 0708-109090, e-post: gostarappe@auditeco.se<br />
Svenskt Sigill: Linda Cederlund, 08-7875371<br />
E-post: linda.cederlund@sigill.lrf.se<br />
31
Posttidning B — <strong>Bitidningen</strong><br />
Tryckort: Vimmerby<br />
Obeställbar tidning återsändes till SBR:s exp.,<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 Mantorp.<br />
Dit anmäles även adressändringar.<br />
Begränsad eftersändning<br />
Vid definitiv eftersändning återsändes försändelsen<br />
med den nya adressen angiven på tidningens framsida,<br />
dvs ej på adressidan.<br />
32 <strong>Bitidningen</strong> 7/8 <strong>2009</strong>