Med nr 4 Oktober 2010 - SFP
Med nr 4 Oktober 2010 - SFP
Med nr 4 Oktober 2010 - SFP
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MEDBORGARBLADET<br />
GRUNDAT 1946 •••••••••••••••••••• NR 4 • OKTOBER <strong>2010</strong><br />
Sverige efter valet<br />
Den finlandssvenska<br />
väljaren<br />
Mat och hur vi äter<br />
Stefan Wallin | Östersjön | Valkampanj i Sverige | SPF
2 MED 5_09<br />
[ledare] Johan<br />
Johansson<br />
PartisEkrEtErarE<br />
Sveriges sak är vår<br />
Sveriges folk har sagt sitt. Det borgerliga regeringsalternativet fick förnyat förtroende och kan fortsätta<br />
regera, om än som minoritetsregering. Vem skulle ha vågat tro det ännu våren 2008, då det rödgröna<br />
alternativet ledde i opinionsmätningar med 20 procent över alliansen? Det socialdemokratiska folkhemmet<br />
har förpassats till historieböckerna. Valresultatet tyder på att samhällsutvecklingen hann i kapp<br />
och förbi den svenska socialdemokratin.<br />
Alliansens seger visar än en gång att trovärdig politik och trovärdiga politiker gör det möjligt<br />
att göra det som ibland verkar omöjligt. Valresultatet är också ett bevis för att man inte kan<br />
köpa framgång i ett politiskt val. De två partierna som hade de största kampanjbudgeterna,<br />
Socialdemokraterna (cirka 16 miljoner euro) och Centerpartiet (cirka 8 miljoner) var de som gjorde<br />
de sämsta valresultaten. Innehållet i politiken är och ska vara viktigare än skalet.<br />
Smolket i bägaren för Sveriges del stavas Sverigedemokraterna (SD). SD fick 20 platser i riksdagen<br />
och därmed är det ett faktum att främlingsfientligheten och rasismen har fått inte bara ett<br />
utan tjugo ansikten i Sveriges riksdag.<br />
Ännu i valets slutspurt vädjade de övriga partiernas ledare gemensamt till väljarna; ”Tycker man<br />
om Sverige skall man inte rösta på Sverigedemokraterna”. Budskapet gick inte hem i alla stugor.<br />
Närmare 340 000 svenskar gav trots vädjan sin röst till SD.<br />
Hur kan det vara möjligt i ett av världens mest upplysta samhällen? En bidragande<br />
orsak till SD:s framgång är att de övriga aktörerna i val kampanjen<br />
inte i tillräcklig stor utsträckning utmanade Sverigedemokraterna till debatt<br />
om framtidens stora samhälleliga frågor. Som pensionsbomben, arbetslösheten,<br />
den globala uppvärmningen och tredje världen. I de stora TVdebatterna<br />
stängdes SD ut eftersom de inte var ett riksdagsparti. Här<br />
gjordes en felbedömning. Hade SD:s kandidater tentats lika in gående<br />
som de övriga partierna skulle väljarna ha insett att SD saknar trovärdiga<br />
svar på de flesta relevanta frågor som kommer att behandlas i Sveriges<br />
riksdag de närmaste fyra åren.<br />
Väljarna vill ha politiker som kan presentera trovärdiga lösningar<br />
också på komplexa frågor. Också inom svensk politik gäller den gamla<br />
sanningen; det finns inga enkla svar på svåra frågor.<br />
Vi skall lära av misstaget man gjorde i Sverige då vi går till riksdagsval<br />
här hemma. Vi skall bjuda in de öviga partierna till debatt och<br />
diskussion om frågor som är viktiga för våra väljare. Väljarna har rätt<br />
att vet vad de olika partierna och kandidaterna tycker, innan valet. Som<br />
ansvarsbärande riksparti skall vi dessutom ha beredskap att diskutera allt<br />
från utrikespolitik till närheten till svensk dagvård på Drumsö. Samhället<br />
är för komplext för att vi skall kunna förlita oss på ensaksrörelser.<br />
Skön fortsättning på hösten!
medborgarbladet<br />
grundat 1943<br />
Spr åkrör för SvenSk a<br />
folkpartiet i finl and rp<br />
SimonSgatan 8 a , pb 430,<br />
00101 HelSingforS<br />
tfn (09) 693 070,<br />
fa x (09) 693 1968<br />
CHefredaktör<br />
Johan Johansson<br />
adreSSförändringar<br />
May Myrberg,<br />
(09) 6930 7245,<br />
may.myrberg@sfp.fi<br />
redaktion<br />
<strong>SFP</strong>/Viktor Grandell<br />
045 657 9659<br />
redaktion@sfp.fi<br />
layout<br />
Viktor Grandell<br />
tryCkeri<br />
UPC, Vasa <strong>2010</strong><br />
annonSförSäljning<br />
Oy Nordinfo Ab<br />
Lillviksvägen 6, 02360 Esbo<br />
(09) 888 60 18<br />
annonSmaterial<br />
annons@nordinfo.fi<br />
Utgivningsdatum <strong>2010</strong>:<br />
Nr 5 17.12 (materialdag 3.12)<br />
pärmbild<br />
Alliansen vann valet<br />
(Foto: Viktor Grandell)<br />
(se sid. 10)<br />
MED På nätEt:<br />
www.sfp.fi/medborgarbladet<br />
Innehåll oktober <strong>2010</strong><br />
»DEn Politiska ElitEn talar oM att sPråklagEn<br />
garantErar svEnskans ställning i finlanD, MEDan DE<br />
fattar bEslut soM EroDErar svEnskans ställning»<br />
kiMMo grÖnlunD, siDan 18<br />
Det är en tröst<br />
att hösten är så vacker<br />
»alla ringEr åt Mig Då DEt kÖr ihoP sig och fÖrväntar<br />
sig att Jag ska skÖta allt»<br />
»Samarbetet i östersjöområdet är viktigt. vi måste<br />
utarbeta noggranna handlingsmodeller och regler»<br />
6 Östersjön<br />
10 Valet i Sverige och valet i Finland<br />
14 Framtidens moderata politiker<br />
16 Wallin om föräldraledighet<br />
18 Den finlandssvenska väljaren<br />
22 Närmat<br />
24 Kultur på äldreboendet<br />
26 Demokrati i skolan<br />
28 Nya Soc&kom<br />
32 Svenska pensionärsförbundet<br />
ailYn fariD, siDan 14<br />
Ulla taPaninEn, SiDan 6
[ordföranden] stEfan<br />
vi behöver mera språk!<br />
4 MED 4_10<br />
Wallin<br />
PartiorDfÖranDE<br />
Debatten om skolsvenskan har växlat in på ett nytt spår då också ledande politiker nu slirar från tidigare<br />
linjer. Det största missförståndet är det konstgjorda motsatsförhållandet mellan svenskan och ryskan. Redan<br />
nu är det fullt möjligt för kommuner i Östra Finland att under visa ryska parallellt med svenskan. Det är en<br />
arrangemangs och resursfråga. En fråga om vilja, alltså.<br />
Till bilden hör att intresset för andra främmande språk, såsom tyskan, dalat i vårt land. Detta är<br />
illa. Vi finländare borde kunna flera språk och ha en bred allmänbildning.<br />
<strong>SFP</strong> har alltid stött grundskolans allmänbildande roll. I den ingår också kunskaper i båda nationalspråken.<br />
Till det allmänbildande uppdragets väsen ingår också obligatoriska element. Så måste det<br />
vara. Världen utanför skolfönstret är inte frivillig utan synnerligen obligatorisk. Därför kan inte<br />
heller grundskolan vara det minsta möjliga moståndets lärovagga, designad som en slalombana.<br />
Från överraskande upplyst håll hävdas att frivillighet ökar motivationen att läsa ett ämne,<br />
exempelvis svenska i de finska skolorna. Så hävdades 2004 då det andra inhemska språket<br />
ströks som obligatorium i studentexamen. Det gick precis som <strong>SFP</strong> förut spådde:<br />
intresset har dalat radikalt. Antalet abiturienter som skriver svenska i sin studentexamen<br />
har halverats på åtta år. Intresset att läsa skolsvenskan har minskat som en<br />
följd. Detta leder till svårigheter i att klara språkprovet i högskolexamen, krav på uppluckrade<br />
behörighetskrav i offentliga tjänster och i förlängningen urholkad förmåga<br />
att ge service på bägge nationalsspråken. Allt hänger ihop. Ser inte alla det?<br />
Trots detta höjs nu också statsbärande röster för att ”på prov” kunna byta skolsvenskan<br />
mot skolryska i kommunerna vid östgränsen. Frågan vi bör ställs oss är såklart<br />
vilket syftet med experimentet är? Att återgå till dagsläget när experimentet är slut <br />
eller att göra det permanent med risk för att kedjereaktionen ovan blir verklighet?<br />
I riksdagsvalet kan det gott hända att vi får en diskussion om svenskans ställning i<br />
vårt land. Det är viktigt att partierna klart redovisar för sin syn på saken och att det uppstår<br />
en stark mobilisering för svenskan.<br />
Redan före valet skall ändå den nya, viktiga timfördelningen i grund skolan slås fast.<br />
<strong>SFP</strong> ger sitt stöd till timfördelningsarbetsgruppens förslag att tidigare lägga starten för<br />
svenskaundervisningen i finska skolor. Ju tidigare man får kontakt också med landets<br />
andra nationalspråk, desto bättre. Det gäller närpesbarnen och finskan på samma sätt<br />
som Tohmajärvibarnen och svenskan.
[kort]<br />
Carl Haglund<br />
blev liberalernas<br />
chefsförhandlare<br />
europaparlamentariker Carl<br />
Haglund (Sfp) har valts till<br />
den liberala gruppens chefsförhandlare<br />
för den europeiska<br />
unionens kommande finansieringsperiod.<br />
i praktiken handlar<br />
det om budgetramarna från<br />
och med 2014. de nuvarande<br />
ramarna från 2007 avslutas år<br />
2013. de kommande budgetramarnas<br />
omfattning uppskattas<br />
uppgå till cirka en biljon euro.<br />
- det här är en enastående<br />
möjlighet att påverka den<br />
europeiska unionens framtid.<br />
jag är hedrad över att ha<br />
fått detta förtroende och överväldigad<br />
av de möjligheter<br />
och utmaningar det medför.<br />
allt är öppet gällande nästa<br />
finansierings period; längden,<br />
prioriteringarna och de tillgängliga<br />
resurserna, konstaterar<br />
Haglund.<br />
ulrika forss blev<br />
kretsordförande i<br />
österbotten<br />
ulrika forss har blivit vald till<br />
ny kretsordförande för Svensk<br />
ungdom i österbotten och efterträder<br />
härmed runa ismark.<br />
forss, politices kandidat, är<br />
22 år gammal och hemma från<br />
oravais. under det följande året<br />
vill forss bland annat lyfta upp<br />
problematiken kring ungdomssysselsättningen<br />
och även skapa<br />
diskussion bland de unga i<br />
frågan.<br />
gräsbecks insatser för Su minnesvärda<br />
Svante gräsbeck (f. 16.10.1958)<br />
avled efter en kronisk sjukdom<br />
den 30.7.<strong>2010</strong>. Svante blev student<br />
från lönnbeckska gymnasiet<br />
i Helsingfors 1978 och studerade<br />
därefter juridik vid Helsingors<br />
universitet.<br />
redan under sina skolår var<br />
han politiskt aktiv inom finlandssvenska<br />
organisationer och var<br />
politiskt Sfp-orienterad. Han var<br />
ordförande för finlands Svenska<br />
Skolungdomsförbund 1978-<br />
1980, chefredaktör för elevbladet<br />
1979-1981, och var också<br />
med om att författa boken ”fSS,<br />
en skola för samhället”, som utkom<br />
1987.<br />
inom Svensk ungdom hann<br />
Svante gräsbeck fungera som<br />
lokalavdelningsordförande i<br />
esbo åren 1979-1981 och som<br />
chefredaktör för Svensk framtid<br />
1983-1984.<br />
förutom detta var han biträdande<br />
sekreterare vid<br />
Helsingfors universitets Studentkår<br />
1981-1983 och president<br />
för nordiska Centerungdomens<br />
förbund 1986-<br />
1988. tyvärr insjuknade Svante<br />
gräsbeck endast ca 28 år gammal<br />
i en kronisk sjukdom, som<br />
ledde till invalidpension. i slutet<br />
av juli avled han plötsligt vid 51<br />
års ålder.<br />
justitieministeriet gav Sfp rena papper.<br />
justitiemeinisteriets granskning inga olägenheter skulle fram-<br />
av partiernas medels användning komma i samband med gransk-<br />
för år 2008 fö ranleder inga åtningen. Sfp har en lång tradigärder<br />
för Svenska folkpartiet. tion av att sköta sin ekonomi<br />
revisionsbyrån kpmg oy enligt angivna föreskrifter och<br />
ab har granskat partiernas bok- det kommer vi även att fortsätslut,<br />
revision och användningen ta med. för våra väljare är det<br />
av parti- och kommunikations- i dessa tider viktig konsumentstödet.<br />
för Sfp:s del innehåller upplysning att få besked om<br />
granskningsberättelsenen inga att Sfp:s ekonomi sköts på ett<br />
anmärkningar från justitiemi- adekvat sätt. för att återskapa<br />
nisteriets sida. Sfp:s partisekre- väljarnas förtroende för partierterare<br />
johan johansson är nöjd na och politiken är det viktigt att<br />
med resultatet:<br />
detta sköts trovärdigt och sak-<br />
– I för stället mig för var att det skicka väntat julkort att stöder kunnigt, vi avslutar detta år johansson.<br />
UNICEF<br />
good enough av<br />
gummesson<br />
Svenska kvinnoförbundet inbjuder<br />
till föreläsningen good<br />
enough av elizabeth gummesson,<br />
professionell coach, i<br />
åbo fredagen den 12 november<br />
klockan 18.30 i åbo akademi,<br />
stora auditoriet i aSahuset,<br />
fä<strong>nr</strong>iksgatan 3<br />
elizabeth gummesson är<br />
en av Sveriges mest anlitade<br />
föreläsare. Hennes egen perfektionism<br />
höll på att kosta<br />
henne livet, nu lever hon sin<br />
dröm och hjälper andra att<br />
göra detsamma. Hon är full av<br />
energi och talar med mycket<br />
humor och träffsäkerhet, ger<br />
insikter och vidgade tankesätt<br />
i föreläsningen good enough.<br />
anmäl dig till<br />
agneta@kvinnoforbundet.fi,<br />
045-657 9789<br />
äldre artiklar<br />
finns på adressen<br />
www.sfp.fi<br />
MED 4_10 5
6 MED 4_10<br />
Är Östersjön i säkerhet?<br />
tExt och bilD: viktor granDEll<br />
östersjön och finska viken<br />
spelar viktiga strategiska roller<br />
för de angränsande länderna.<br />
men hotbilderna har för ändrats:<br />
från säkerhets politiska till<br />
miljömässiga.
Det säkerhetspolitiska läget kring<br />
Öster sjön är mer stabilt än någonsin,<br />
säger Jan-Erik Enestam, direktör för<br />
Nordiska rådet.<br />
Men Östersjön fortsätter att vara<br />
ett strategiskt viktigt område. Över 80<br />
procent av vår handel går över Östersjön<br />
och trafiken kommer att fördubblas till<br />
år 2030, visar prognoser. Det är naturligtvis<br />
inte den enda orsaken till att det är av<br />
största vikt att Östersjön hålls säker, ren<br />
och öppen. I slutet av september ordnades<br />
seminariet “Vem behäskar Östersjön?” på<br />
Hanaholmen för att diskutera kring hur<br />
Östersjön ska bevaras.<br />
En del svenskar och finländare<br />
har uppfattat den ryska gasledningen<br />
som ett hot för Östersjöns och Finska<br />
vikens säkerhet. Det är fel, säger Fyodor<br />
Lukyanov, chefredaktör för tidskriften<br />
Russia in Global Affairs.<br />
– Rädslan för säkerhetsproblem beror<br />
till stor del på ärvda rädslor och fobier.<br />
Det är logiskt att misstänka Ryssland,<br />
men landet har blivit mycket merkantilt.<br />
Gasröret är helt enkelt till för att<br />
utvidga den europeiska gasmarknaden<br />
och för att få ett alternativ till<br />
ledningarna i Ukraina och Vitryssland,<br />
säger Lukyanov.<br />
– Relationerna till Europa håller på<br />
att utvecklas från strategiska till socialekonomiska.<br />
Det har skett en stor förändring<br />
i rysk utrikespolitik: både USA<br />
och Ryssland fokuserar nu på Asien.<br />
Asiens roll är snart samma som<br />
Europas under 1900talet, vilket är oroande.<br />
Speciellt med tanke på förutsättningarna:<br />
relationerna mellan flera stora<br />
länder i Asien är redan ansträngda, säger<br />
Lukyanov.<br />
– Allt har förändrats. Det finns<br />
inga säkerhetsproblem i Östersjön eller<br />
Finska viken men föreställningarna<br />
finns kvar. Det kalla kriget var en tung<br />
period, men nu är det svårare att säga<br />
vem som är motståndarna och vem som<br />
är de allierade. Samtidigt tror jag inte att<br />
Östersjöområdet under några omständigheter<br />
kan bli föremål för säkerhets<br />
oM ÖstErsJÖns historia<br />
1560<br />
året då gustav vasa dog. Svenska riket dominerade<br />
östersjön tillsammans med danmark<br />
och polen. Hanseförbundets grepp om östersjön<br />
var förlorat.<br />
1690-talEt<br />
den svenska stormaktstiden är på väg att ta<br />
slut. riga är regionens största stad, Stockholm<br />
har blivit det svenska rikets verkliga huvudstad.<br />
under ”den lilla istiden” avled så mycket som en<br />
tredjedel av områdets invånare.<br />
bÖrJan av 1700-talEt<br />
S:t petersburg grundas 1703 av tsaren peter den<br />
store, vilket förändrar den säkerhets politiska<br />
dynamiken i området. ryssland expanderar västerut,<br />
Sverige förlorar sitt grepp om östersjön.<br />
1772<br />
augustin ehrensvärd avlider. S:t petersburg har<br />
blivit nordeuropas största metropol.<br />
1809<br />
ryssland utökar sin säkerhetszon med finland.<br />
1815<br />
Hälften av östersjön lyder under ryskt<br />
kommando. finland och de baltiska länderna<br />
bildar rysslands gränser. regionen är mitt i<br />
en historiskt sett lång fredsperiod, vilket har en<br />
stabiliserande inverkan på östersjöområdet.<br />
1943-1944<br />
en korridor av nya stater: finland, de baltiska<br />
länderna, polen, tjeckoslovakien och ungern.<br />
av dem undvek bara finland en ockupation<br />
under det andra världskriget. frågan om leningrads<br />
säkerhet ledde till vinterkriget. tyskland<br />
prioriterar greppet om östersjön för att säkra<br />
leveranserna av svenskt järnmalm.<br />
1955-1990<br />
det kalla krigets europa. Sovjetunionen är<br />
både ett hot och ett löfte. välfärden byggs upp<br />
under natos paraply.<br />
<strong>2010</strong><br />
atlantpakten. östersjön är ”natos innanhav”,<br />
trots att varken Sverige eller finland är<br />
medlemmar.<br />
rutans text är ett sammandrag av professor He<strong>nr</strong>ik<br />
meinanders föredrag under seminariet ”vem behärskar<br />
östersjön?”<br />
politiska konflikter. Men den ömsesidiga<br />
misstänksamheten är förståelig, för historian<br />
är svår att komma över.<br />
Lukyanov tror att Ryssland har problem<br />
med att komma över sin egen<br />
historia, men att en förändring är på väg.<br />
– Jag ser en efterfrågan på att hitta<br />
någonting nytt, en grund för en ny rysk<br />
identitet. Det är en naturlig och en mycket<br />
positiv förändring.<br />
Ekonomi, samhälle, miljö?<br />
Rysslands förändrade inställning till Europa<br />
betyder ändå inte att säkerhetsproblemen<br />
kring Östersjön inte längre existerar.<br />
De är bara av en annan art, enligt<br />
Lukyanov.<br />
– Den ekonomiska utvecklingen är ett<br />
problem. Många östersjöländer drabbades<br />
hårt. Det ledde till exempel till stora<br />
manifestationer mot det ryska styret<br />
i Kaliningradområdet, som jämför sig<br />
med Europa i stället för med resten av<br />
Ryssland.<br />
Ett annat säkerhetsproblem är, enligt<br />
Lukyanov, förändringar inom samhälleliga<br />
stämningar.<br />
– Folk verkar bli skrämda av globaliseringens<br />
transparens samt av andra kulturer<br />
och religioner. De högerextrema är på<br />
uppgång. Det är någonting länderna kring<br />
Östersjön måste bekämpa tillsammans.<br />
Ryska militära satsningar är ingenting<br />
som Lukyanov lägger vikt vid.<br />
– Det är ett sätt att försöka kompensera<br />
för kollapsen på 90talet. Då upphörde<br />
den ryska militären nästan att existera.<br />
Nu försöker staten återupprätta ett visst<br />
försvar. Och med tanke på den globala situationen<br />
är det inte så konstigt.<br />
Peter den store försökte öppna dörren<br />
till Europa via Norden. Den vägen lever<br />
kvar i dag i ryssarnas medvetanden, säger<br />
Lukyanov, trots vissa komplikationer<br />
med de baltiska länderna.<br />
– En enad Östersjöregion är viktig för<br />
Ryssland. Problemen nu handlar om så<br />
kallad soft security: ekonomisk utveckling,<br />
ekonomisk balans, den sociala situationen<br />
och migrationen – problem som<br />
MED 4_10 7
knappast kan lösas på det traditionella<br />
sättet, med militär och flotta.<br />
Också Lukyanov tar upp miljöhotet<br />
som ett problem.<br />
– Men i Ryssland pratas det mindre<br />
om det hotet, medan miljödiskussionen<br />
är exceptionellt stark i Norden. Men<br />
miljö tänkandet är på väg till Ryssland<br />
också, delvis för att man börjar känna vad<br />
miljöförändringarna innebär. Sommaren<br />
i Moskva var förfärlig, med temperaturer<br />
på över 40 grader.<br />
Lukyanov förutspår ändå inte en<br />
direkt övergång till miljövänlighet i<br />
Ryssland, trots att energisnålheten som<br />
begrepp har börjat locka ryska beslutsfattare.<br />
Inte av idéella skäl, utan på grund<br />
av konkurrens fördelarna en låg energiförbrukning<br />
medför.<br />
satsa på säkerhetskulturen<br />
Det största säkerhetshotet i Finska viken<br />
just nu är en kollision mellan en tanker<br />
och ett passagerarfartyg. Det säger Ulla<br />
Tapaninen, professor vid Sjöfartsbranschens<br />
utbildnings och forskningscentral,<br />
Åbo Universitet.<br />
– Risken är för hög. Farlederna är<br />
grunda, steniga och smala. Dessutom är<br />
de täckta av is om vintrarna.<br />
Trafikmängden i Finska viken är inte<br />
så stor mätt i ton, men mätt i antal fartyg<br />
är området flitigt trafikerat. År 2008<br />
gjordes 46 000 hamnbesök. En oljetanker<br />
passerar Helsingfors nästan varje timme.<br />
Konsekvenserna av en oljeolycka beror<br />
på förhållandena. Sker olyckan på sommaren<br />
eller på vintern? Nära stranden eller<br />
längre ut? Hur mycket blåser det och<br />
vart driver oljan?<br />
– I värsta fall sker olyckan under en<br />
storm nära strand, säger Tapaninen.<br />
Finska viken är ett känsligt hav, medeldjupet<br />
är inte mer än kring 30 meter.<br />
– Man har redan fått mycket till stånd<br />
för att göra Finska viken säkrare: vi har<br />
trafikstyrningssystem som antagligen redan<br />
har förhindrat katastrofer och våra<br />
lotsar. Trafikstyrningen har också blivit<br />
strängare.<br />
8 MED 4_10<br />
”Obalans i den<br />
ekonomiska<br />
utvecklingen,<br />
miljöskador<br />
samt sociala<br />
och kulturella<br />
motsättningar<br />
är de direkta<br />
hoten just nu”<br />
Enligt Tapaninen är en inarbetad säkerhetskultur<br />
viktig för att undvika<br />
olyckor.<br />
– Det bekräftas bland annat av oljekatastrofen<br />
i Mexikanska golfen.<br />
Samarbetet i Östersjöområdet är också<br />
viktigt, vi måste utarbeta noggranna<br />
handlingsmodeller och regler. Vi samarbetar<br />
redan, men utvecklingen kunde<br />
vara snabbare: fartygen måste ha dubbelbotten<br />
men vi har inte ännu fått igenom<br />
en regel om en dubbelförstärkt för. Vi ska<br />
också samarbeta för en bättre säkerhetskultur<br />
ombord – rederierna måste ha råd<br />
med sådana årgärder, för ingen har råd<br />
med alternativet.<br />
ingenting är omöjligt<br />
Amiral Juhani Kaskeala, tidigare kommendör<br />
för försvarsmakten, har arbetat<br />
för Östersjön och Finska viken som medborgaraktivist<br />
i 20 år.<br />
– Jag är en kalla krigets veteran och<br />
har starka minnen från när jär<strong>nr</strong>idån låg<br />
mitt i Finska viken. Nu är det militära<br />
spänningsläget lugnare men Östersjöns<br />
tillstånd desto sämre. Övergödningen,<br />
föroreningarna och hotet om en oljekatastrof<br />
är lyckligtvis problem som vi kan<br />
ta tag i.<br />
Kaskeala är aktiv inom John<br />
Nurminens stiftelse, som framgångsrikt<br />
arbetar för en renare Östersjö.<br />
Kaskeala tackar ett gränsöverskridande<br />
arbete för gramgångarna hittills: inte<br />
bara östersjöländernas gränser utan också<br />
gränserna mellan offentliga och privata<br />
aktörer.<br />
– Vi kan till exempel vara stolta över<br />
arbetet för reningsverket i S:t Petersburg.<br />
Tidigare har staden stått för en tredjedel<br />
av fosforutsläppen i Östersjön. I år är stadens<br />
fosforutsläpp en bråkdel av det tidigare<br />
– 95% av utsläppsvattnet renas.<br />
Kaskealas och John Nurminens stiftelses<br />
nästa mål är att göra tankertrafiken<br />
säkrare. En navigationstjänst vid namn<br />
ENSI ska installeras på alla tankerfartyg<br />
i Finska viken innan år 2013, enligt målsättningen.
– 30 000 ton olja skulle täcka hela<br />
Finska viken. Den grekiska tankern som<br />
gick på grund här hade mer än så ombord.<br />
Exxon Valdez orsakade ett utsläpp på<br />
40 000 ton och kostnader på 3 miljarder<br />
euro. En oljekatastrof i området är att<br />
betrakta som en kärnkraftskatastrof: det<br />
får helt enkelt inte hända!<br />
Enligt Kaskeala är arbetet med den<br />
nya navigationstjänsten på god väg.<br />
– Vi stöter inte på motstånd. Systemet<br />
kan sedan föras över till andra fartyg och<br />
till andra områden.<br />
Arbetet sker, säger Kaskela, enligt<br />
devisen “Ingenting är omöjligt – inte ens<br />
att återuppliva Östersjön”<br />
”Det händer en massa”<br />
JanErik Enestam målar upp ett framtida<br />
skräckscenario: Östersjön är ett gränsområde<br />
mellan ett splittrat EU samt ett<br />
allt starkare Ryssland, som hänsynslöst<br />
utnyttjar området för sin energi handel.<br />
– En kall fred råder, miljöfrågorna är<br />
nedprioriterade och det finns inte för måga<br />
att finna gemensamma svar på energifrågan.<br />
medeltemperaturen är högre, stormar och<br />
översvämningar är legio.<br />
Ovanstående beskrivning är en dystopi<br />
som främst tjänar som en väckarklocka<br />
– det är viktigt att ta till kraftåtgärder nu<br />
för att inte behöva uppleva den.<br />
Men finns den politiska handlingskraften?<br />
– Det händer trots allt en massa, trots<br />
att resultaten låter vänta på sig. EU:s<br />
Östersjöstrategi kan få saker att förändras<br />
snabbare. Det kräver handling och vi<br />
ligger efter i tidtabellen så det gäller att<br />
pressa på, säger Enestam.<br />
Det råder inte heller brist på aktörer<br />
som arbetar för Östersjön: Enestam kan<br />
räkna upp ett tiotal.<br />
Men det börjar vara bråttom, som sagt.<br />
Östersjön är redan ett av världens mest<br />
förorenade hav och ett av de mest hotade<br />
ekosystemen: en del av havsbotten<br />
stor som Danmark betraktas som död. 85<br />
miljoner invånare kring området kräver<br />
handling.<br />
”En enad Östersjöregion är viktig<br />
för Ryssland. De aktuella problemen<br />
löses inte på traditionell väg” fJoDor lukYanov<br />
”Risken för olyckor är för hög.<br />
Farlederna är grunda, steniga, smala<br />
och istäckta om vintrarna” ulla taPaniEn<br />
MED 4_10 9
10 MED 4_10<br />
Val i Sverige - vad betyder<br />
det för oss i Finland?<br />
Att det borgerliga blocket kom vidare<br />
är värt att notera. De sittande regeringspartierna<br />
brukar bestraffas, säger Jan<br />
Sundberg, professor vid Helsingfors<br />
universitet.<br />
– Socialdemokraterna och resten av<br />
deras block blev tvungna att kompromissa<br />
kring sitt valmanifest. Det fungerade<br />
dåligt.<br />
Traditionellt har Socialdemokraterna<br />
vunnit på att det går bra för företagen.<br />
Då går det också bra för arbetarna. Men<br />
den kopplingen kom inte fram i årets valkampanjer.<br />
– Socialdemokraterna är också dåliga<br />
på slutspurten. I förra valet landade de på<br />
kring 35 procent av rösterna. I år på 30<br />
procent. Det är en katastrof för S som det<br />
traditionellt stora, statsbärande partiet.<br />
En del av orsaken till den socialdemokratiska<br />
förlusten är att det borgerliga<br />
blocket och de gröna fiskar i socialdemokraternas<br />
vatten: den stora och<br />
mång facetterade medelklassen.<br />
– Därför borde socialdemokraterna<br />
inte tala om saker som att höja fastighetsskatten.<br />
Sådant drabbar potentiella<br />
Sväljare: många av dem kör Volvo och<br />
bor i villa men betraktar sig inte som<br />
rika.<br />
En annan miss var att köra så hårt på<br />
den sociala välfärden.<br />
– Ingen misstänker att S inte klarar<br />
av sådant. Men Moderaterna är bättre<br />
på ekonomiska frågor – och har bevis<br />
på det, efter den senaste ekonomiska
krisen. Regeringspartierna vann trovärdighet,<br />
särkilt som de kunde samsas under<br />
regerings perioden.<br />
De rödgröna kom inte med någonting<br />
med tyngd som kunde uppväga.<br />
Det innebar att de stora grupperna som<br />
vanligtvis röstar på social demokraterna<br />
– som den traditionella arbetarklassen<br />
och stora invandrargrupper – inte kunde<br />
mobiliseras i en tillräckligt hög grad.<br />
Resultatet av det känner vi till:<br />
Socialdemokraterna förlorade valet.<br />
vi kan inte dra några slutsatser om det<br />
finländska riksdagsvalet på basis av valet<br />
i Sverige, säger professor jan Sundberg<br />
vid Helsingfors universitet. men likheterna<br />
finns där.<br />
bättre lön lockar<br />
Det borgerliga blocket har klart dragits<br />
mot mitten, säger Sundberg.<br />
– På 1980talet försökte Moderaterna<br />
montera ned välfärdssamhället, vilket<br />
slog tillbaka på dem. Nu har de varit<br />
återhållsamma. De har närmat sig socialdemokraterna,<br />
men hållit fast vid den<br />
ekonomiska utvecklingen. Och så fick de<br />
Centern med på kärnkraften.<br />
Socialdemokraternas nedgång är inget<br />
enskilt fenomen, säger Sundberg.<br />
– De statligt anställda minskar i antal<br />
och kommunerna utlokaliserar mycket av<br />
sin personal och bolagiserar tjänster. En<br />
mängd arbetsplatser försvinner till den<br />
privata sektorn, precis som i Finland.<br />
Det betyder att stora grupper väljare<br />
som tidigare har varit anhängare av vänsterblockets<br />
partier söker sig mot lockbeten<br />
som är kopplade till ekonomisk utveckling<br />
och lägre skatter.<br />
Kvinnor utgör en stor sådan grupp:<br />
80 procent av de kommunalt anställda<br />
MED 4_10 11
i Sverige har traditionellt varit kvinnor.<br />
Flertalet av dem lågavlönade och i stor<br />
utsträckning trogna socialdemokratiska<br />
väljare.<br />
Mycket hinner hända<br />
Sverigedemokraternas uppgång kom inte<br />
som någon överraskning för Sundberg.<br />
De har klarat sig i kommunala val tidigare,<br />
nu kom de med fart. När de etablerade<br />
partierna samlas kring den politiska mitten<br />
öppnar det utrymme i kanterna.<br />
– Till skillnad från i Danmark, till exempel,<br />
där de etablerade partierna har<br />
anammat en del av Dansk Folkepartiets<br />
12 MED 4_10<br />
politik, tog de stora partierna en avvisande<br />
hållning till Sverigedemokraterna<br />
i Sverige. Det gav dem en nisch, de kunde<br />
samla samhällets missnöjda med raka,<br />
enkla budskap.<br />
Sverigedemokraternas väljare är inte<br />
nödvändigtvis rasister, utan miss nöjda<br />
väljare som hoppat från andra partier på<br />
båda sidorna av blockgränserna, säger<br />
Sundberg.<br />
– Den mediala uppmärksamheten har<br />
också hjälpt till. Trots att den var negativ.<br />
Kan Sverigedemokraterna jämföras med<br />
våra Sannfinländare?<br />
– Sådana här partier är inte heller något<br />
isolerat fenomen. De har liknande<br />
tankegångar och retorik, men anpassat<br />
till hemlandet. Sannfinländarna är en<br />
fortsättning på Landsbygdspartiet. De är<br />
inte något rasistiskt parti, jämfört med<br />
Sverigedemokraternas bakgrund. Men<br />
SD tar röster också från vänsterblocket.<br />
Här har vi ingen blockpolitik och det<br />
är svårare att se skillnad mellan partierna<br />
och partiprogrammen i Finland. Där<br />
kan Timo Soini komma in och föra fram<br />
sitt budskap. Men utgångspunkterna är<br />
så olika att vi inte ska dra några växlar på
Sverigedemokraternas framgångar.<br />
Sannfinländarnas chanser som missnöjesparti<br />
ökar tack vare valfinansieringshärvan,<br />
bland annat, tror Sundberg.<br />
Också i övrigt är det svårt att dra paraleller<br />
mellan det svenska valet och vårt<br />
kommande riksdagsval.<br />
– Sdp har liknande problem som vänsterblocket<br />
i Sverige. Men här finns inga<br />
block och inga allierade gröna, tvärtom<br />
sitter De gröna i en högerregering här.<br />
Vi har inte heller sett slutet på<br />
Centerns problem än, säger Sundberg.<br />
– Drevet efter dem verkar fortgå<br />
även om föremålen växlar. De får tufft<br />
att klara sig. Vilket öppnar en chans för<br />
Sannfinländarna, som kan bidra med att<br />
motverka ett lågt valdeltagande. Och det<br />
är illa för oss svenskspråkiga. Grundlagen<br />
kan de inte ändra på, men nog attityderna,<br />
skolspråken med mera. Svenska<br />
språkets ställning är en av de frågor<br />
Sannfinländarna rider på.<br />
Vårt riksdagsval går av stapeln i april.<br />
Det är inte så långt dit, men mycket hinner<br />
hända.<br />
– En stor del av valet handlar om<br />
Centerns trovärdighet. Men om någon<br />
blir dömd för oegentligheter kan det å<br />
andra sidan ge sympatier: se till exempel<br />
på Juhantalo och Jäätteenmäki. Frågan<br />
är hur snabbt processen kan gå, säger<br />
Sundberg.<br />
atrikelns bilder är tagna i Stockholm strax<br />
innan valet i Sverige gick av stapeln. från sida<br />
tio till sida 13 föreställer bilderna valmaterial<br />
eller representanter för partierna: folk partiet,<br />
vänstern, folkpartiet, feministiskt initiativ,<br />
moderaterna, Sverigedemokraterna, Centerpartiet,<br />
Socialdemokraterna och folk rörelsen<br />
nej till eu<br />
MED 4_10 13
En morgon i augusti, strax efter nio,<br />
stiger SU:s tvåmannadelegation in på<br />
Moderata Ungdomsförbundets (MUF)<br />
kampanjkansli i Vasastan i centrala<br />
Stockholm.<br />
Välkomna, stig på, säger Ailyn Farid<br />
glatt. Ailyn är Stockholms distrikts ombudsman<br />
och hon tar emot oss med<br />
öppna armar. Efter en stund ser hon dock<br />
lite frågande ut. Vi blir tvungna att påminna<br />
henne om att vi är från Svensk<br />
Ungdom i Finland och ska tillbringa ett<br />
par dagar för att delta i deras kampanj.<br />
Precis som vi kommit överens om. Trots<br />
att vårt besök tillfälligt fallit bort ur<br />
den sprängfyllda kalendern är vi genast<br />
inkluderade igen.<br />
Vi kastas direkt in i kampanjens<br />
morgon rusning i ungdomspartiets tillfälliga<br />
högborg. Lokalen vi befinner oss<br />
i hyrs i andra hand enkom för kampanjen.<br />
Ailyn guidar oss runt i lokaliteterna<br />
bland skrivbord, soffor och kampanjmaterial.<br />
Hennes telefon ringer med jämna<br />
mella<strong>nr</strong>um och stressnivån stiger.<br />
Det är alltid så här på morgonen.<br />
Alla ringer åt mig då det kör ihop sig och<br />
förväntar sig att jag ska sköta allt, säger<br />
Ailyn stressat.<br />
Lokalen är modernt och luftigt i<strong>nr</strong>edd.<br />
Soffor, kanslier och material. Allt om<br />
vartannat. Hon visar oss en stor anslagstavla<br />
full med gula tippex klisterlappar<br />
med namn och siffror.<br />
14 MED 4_10<br />
Framtidens moderata<br />
politiker gör kampanj<br />
i dag vet vi att alliansen vann riksdagsvalet och skrev historia i svensk politik. när vi<br />
besökte moderata ungdomsförbundet i Stockholm var det bara 14 dagar kvar till valet.<br />
två veckor före valdagen var utgången allt annat än klar. råddigt - men stark gemenskap<br />
kombinerad med mycket vilja karaktäriserar den då rådande stämningen.<br />
tExt och bilD: kEnnEth stagnäs<br />
Det är ett poängsystem för alla aktiva<br />
medlemmar. Olika typ av kampanj ger<br />
olika poäng. Sedan belönas de som uppnår<br />
höga poäng.<br />
fullspäckat program<br />
Moderaternas Ungdomsförbund i Stockholm<br />
verkar göra ett väldigt gott arbete.<br />
Deras dag är vanligtvis uppdelad i tre<br />
pass: morgonkampanj, eftermiddagskampanj<br />
och kvällskampanj. Ibland görs<br />
dessutom nattkampanj därtill.<br />
Morgonkampanjen är effektiv: folk<br />
ska till arbetet, speciellt i en storstad som<br />
Stockholm. På eftermiddagar satsar man<br />
främst på besök i skolor. Elevkårer eller<br />
lärare arrangerar dagar då alla partier<br />
bjuds in till paneldebatt. Det är en viktig<br />
investering för att få de unga intresserade<br />
av politik redan i tidig ålder. Ailyn berättar<br />
att det dock blivit ett problem sedan<br />
Sverigedemokraternas kraftiga tillväxt.<br />
De vill, liksom de andra partierna, in i<br />
skolorna men de flesta lärare säger nej.<br />
Detta resulterar ibland i att inga partier<br />
överhuvudtaget slipper in.<br />
Många frivilliga<br />
Allt mer folk börjar droppa in på kansliet<br />
i Vasastan. Det är studerande och elever<br />
som har tid över och gärna vill hjälpa till.<br />
För frivilliga finns det gott om.<br />
Jag skulle inte alls vilja vara i skolan<br />
nu när det är så bråttom med kampan<br />
jen, säger Jennifer Brown, som varit aktiv<br />
i MUF ungefär ett år.<br />
Hon är bara en av många som<br />
engagerar sig. En stor del av kampanjen<br />
möjliggörs enbart tack vare frivilligarbetet.<br />
De som koordinerar kampanjen<br />
ringer ofta upp frivilliga med kort varsel<br />
och ber dem göra punktinsatser där det<br />
behövs. Man märker också en stark samhörighet<br />
och vikänsla bland gänget. Det<br />
till trots noterar jag att många träffas första<br />
gången.<br />
Nu får ni åka med på kampanj, säger<br />
Ailyn till oss och sätter varsin tshirt<br />
i våra händer. Det ser bättre ut om ni alla<br />
är lika, fortsätter hon.<br />
Kragskjortan får åka av, på med<br />
tshirten. Vi hoppar in i en ny Volvo V50<br />
med moderaternas reklam.<br />
Vi har tre bilar till vårt förfogande<br />
i Stockholms distrikt. Två personbilar<br />
och en stor paketbil, berättar Alexander<br />
Abenius.<br />
Han är kampanjombud i Stockholms<br />
distrikt tillsammans med Clara Enocson.<br />
De är valarbetare och anställda i ungefär<br />
ett halvt år.<br />
Vi planerar det praktiska i kampanjen<br />
och är så gott som varje dag ute på fältet.<br />
Jobbdagarna sträcker sig minst ett<br />
varv runt klockan och Alexander intygar<br />
att privatlivet blir lidande.<br />
Skulle jag inte ha varit anställd skulle<br />
jag ändå ha gjort nästan lika mycket.
Därför känns det väldigt bra att jag fick<br />
den här tjänsten.<br />
Väl framme vid Nacka gymnasium<br />
där dagens paneldebatt ska köras stöter<br />
kampanjgruppen på motgång. Fel datum,<br />
meddelar damen vid informations disken.<br />
Paneldebatten är imorgon.<br />
Men kampanjhungern finns kvar och<br />
Stockholms distrikt är stort. En timme<br />
senare är vi på ett annat gymnasium<br />
och kampanjen är i full gång. På<br />
Lantbruksgymnsiet i Haninge finns alla<br />
partier utom Miljöpartiet representerade<br />
och paneldebatten är i full gång. På<br />
traktor släpet i hästmanegen: kandidater<br />
som aspirerar på kommunfullmäktigemandat<br />
slår verbalt ner varandras<br />
argument.<br />
I Sverige är det nämligen inte bara<br />
riksdagsval. Samtidigt hålls landstingsval<br />
och kommunalval. Därför är det glesare<br />
mellan valen i Sverige. Kanske det bidrar<br />
till landets höga röstningsprocent?<br />
Dörrknackning populärt<br />
På kvällskampanjen träffas inbitna moderater<br />
och MUF:are i Gubbängen utanför<br />
Stockholm. Det är en av de sista tunnelbanehållplatserna<br />
på gröna linjen och<br />
inte en av moderaternas klassiska väljarområden.<br />
Fredrik Reinfeldt ska hålla tal och det<br />
hela direktsänds i en av de statliga radiostationerna.<br />
Den här gången används<br />
något av ett standardtal. Det är peppande<br />
för aktivisterna och stärker vikänslan.<br />
ailyn farid poserar framför<br />
ett av moderaternas fordon.<br />
Vilket behövs inför resten av kvällen.<br />
Klockan börjar redan närma sig åtta och<br />
”superknacket” ska snart inledas.<br />
Superknacket är den största dörrknackningskampanjen.<br />
Dörrknackning<br />
är nämligen en kampanjform som växt<br />
sig stor i Sverige under det här valet.<br />
Hundratusentals besök beräknas bli gjorda<br />
av aktivisterna under hela kampanjen.<br />
Aktivisterna försvinner in i sina blå<br />
bussar som är målade med moderaternas<br />
budskap och logo. Den här kvällen är<br />
dessutom speciell eftersom statsministern<br />
själv deltar. Man kan tänka sig reaktionerna<br />
när självaste statsministern står för<br />
dörren och säger något i stil med ”Hej,<br />
jag heter Fredrik Reinfeldt, får jag berätta<br />
lite om vår kampanj?”.<br />
MED 4_10 15
16 MED 4_10<br />
”vi har ännu mycket att lära”<br />
tExt och foto: viktor granDEll<br />
jämställdhetsminister Stefan Wallin hoppas på<br />
att en föreliggande reform ska locka fäder att<br />
utnyttja familjeledigheten i högre grad än nu.<br />
ännu väljer bara en fjärdedel av papporna att<br />
vara lediga utöver pappaledigheten, som tre fjärdedelar<br />
av fäderna utnyttjar.
– Det är viktigt att motivera fäder att<br />
hålla föräldraledigt, sade kultur idrotts<br />
och jämställdhetsminister Stefan Wallin<br />
under social och hälso organisationen Väestöliittos<br />
familjepolitiska seminarium .<br />
Fädernas föräldraledighet förlängdes<br />
under årets början från fyra till sex<br />
veckor. Dessutom har papporna tre veckor<br />
pappaledighet till sitt förfogande.<br />
Sammanlagt kan en nybliven far stanna<br />
hemma nio veckor med sitt barn.<br />
– Om man jämför situationen i<br />
Finland med andra länder, främst de i<br />
Central och Norra Europa, har vi lyckats<br />
med att pussla ihop arbete och familj.<br />
Nativiteten i Finland är hög, liksom kvinnornas<br />
sysselsättningsgrad. En finländsk<br />
kvinna behöver inte välja mellan att skaffa<br />
barn eller att arbeta, sade Wallin.<br />
– Men i jämförelse med de övriga<br />
nordiska länderna har vi ännu mycket att<br />
lära. Hos oss är det fortfarande främst<br />
kvinnorna som utnyttjar föräldraledigheten.<br />
Som det är nu använder bara en fjärdedel<br />
av papporna sin familjeledighet<br />
trots att andelen föräldralediga pappor<br />
glädjande nog har ökat.<br />
Just nu håller en arbetsgrupp på att<br />
fundera ut en reform av föräldraledigheten.<br />
Resultatet av arbetsgruppens arbete<br />
ska vara klart innan årsskiftet.<br />
– Arbetsgruppen funderar bland annat<br />
på hur föräldraledigheten kunde göras<br />
mer jämlik mellan mödrar och fädrar,<br />
sade Wallin.<br />
– Jag hoppas på att arbetsgruppen vågar<br />
ta till djärva grepp.<br />
Förutom jämställdhetsfrågan kommer<br />
gruppen också att arbeta med ett förslag<br />
till en förenkling av föräldraskapsledighetssystemet,<br />
då ett antal reformer har<br />
gjort föräldraledigheten ganska svår att<br />
greppa.<br />
– Det är möjligt att föräldraledighetssystemets<br />
komplicerade natur förhindrar<br />
föräldrar att utnyttja sina rättigheter, sade<br />
Wallin.<br />
PaPPalEDighEt<br />
en nybliven pappa har rätt till pappaledigt<br />
med faderskapspenning i 1-18 vardagar<br />
medan barnets mamma är moderskaps-<br />
eller föräldraledig.<br />
pappaledigheten kan delas upp i högst 4<br />
etapper. även adoptivpappor har rätt till<br />
pappaledigt med faderskapspenning.<br />
fÖrälDraPEnning<br />
både barnets mamma och pappa har<br />
rätt till föräldraledigt med föräldrapenning.<br />
föräldrarna ska komma överens om<br />
hur de fördelar föräldrapenningsperioden<br />
sinsemellan. båda kan få föräldrapenning<br />
i två olika etapper, men en etapp får inte<br />
vara kortare än 12 vardagar.<br />
PaPPaMånaDEn<br />
en nybliven far kan få en pappamånad<br />
utöver den vanliga pappaledigheten.<br />
då ska pappan i stället för barnets<br />
mamma använda åtminstone de 12 sista<br />
vardagarna av föräldrapenningsperioden<br />
och kombinera dessa dagar med 1-12<br />
vardagar bonusledigt, totalt 24 vardagar. i<br />
familjer som år <strong>2010</strong> inleder en ny föräldradagpenningsperiod,<br />
som vanligen börjar<br />
med mammaledighet och moderskapspenning,<br />
kan pappamånaden vara upp<br />
till 36 dagar i och med att bonusledigheten<br />
förlängs till 24 vardagar. dessa pappamånader<br />
infaller tidigast hösten <strong>2010</strong>.<br />
ur svEnska kvinnofÖrbunDEts<br />
faMilJEPolitiska PrograM:<br />
• föräldraledighetssystemet bör reformeras<br />
och göras mer flexibelt.<br />
• föräldraledigheten skall vara 18 månader<br />
lång där 6 månader tillfaller mamman,<br />
6 månader pappan och de resterande<br />
6 månaderna kan fördelas fritt mellan<br />
föräldrarna. en ensamförsörjare skall ha rätt<br />
till lika lång föräldraledighet.<br />
• i arbetet med att förnya föräldraledighetssystemet<br />
skall finansieringen också tas<br />
i beaktande så att den är på bredare basis<br />
och mera rättvist fördelad än vad den är i<br />
dag. exempelvis kan finansieringen ske antingen<br />
av alla arbetsgivare eller via folkpensionsanstalten.<br />
hellre incentiv än tvång<br />
Wallin understryker att staten inte försöker<br />
tvinga fäder att stanna hemma<br />
med sina barn. Åtgärderna är menade att<br />
skapa incentiv.<br />
– Nordiska erfarenheter har klart och<br />
tydligt visat att föräldraskapsledighetsandelar<br />
som är öronmärkta för fäder behövs.<br />
Det är en tydlig signal till papporna: vi visar<br />
att pappans och barnets gemensamma<br />
tid är viktig och att just de erbjuds den<br />
tiden.<br />
Forskning visar också att en flexibel<br />
tidtabell för ledigheten och en höjning<br />
av ersättningsnivån gör att barnets fader<br />
hellre utnyttjar sin föräldraledighet.<br />
Men alla arbetsplatser förhåller sig<br />
inte enbart positivt till pappor som håller<br />
familjeledigt. Fäder som håller föräldra<br />
och vårdledigt har i synnerhet råkat<br />
ut för problem, medan pappaledigheten<br />
anses vara mer självklar.<br />
– Det visar att vi ännu måste arbeta<br />
med attityderna, sade Wallin.<br />
– Det finns också mödrar som har<br />
problem med att hålla familjeledighet,<br />
trots att arbetsplatserna har varit vana<br />
med förfarandet i årtionden.<br />
barnens tid är nu<br />
Väestöliittos familjepolitiska seminarium<br />
gick under rubriken “Tid är kärlek”.<br />
– Det är en slogan jag har lätt att<br />
skriva under, sade Wallin.<br />
– I stynnerhet barnens tid är här och<br />
nu. Att reservera tid för sina barn är vardagskärlek.<br />
En vuxen partner kan begripa<br />
att ett brådskande arbetsprojekt orsakar<br />
långa arbetsdagar, men barn förstår inte<br />
sådant. Jag försöker själv ordna min tid<br />
så att jag kan tillbringa möjligast mycket<br />
tid med min familj. Det är inte alltid<br />
lätt, men det är alltid värt det. Som jämställdhetsminister<br />
och far hoppas jag på<br />
att inom en nära framtid se en massrörelse<br />
av fäder som utnyttjar sin familjeledighet.<br />
MED 4_10 17
18 MED 4_10
Vem är den finlandssvenska<br />
väljaren?<br />
Ska Sfp vara ett allmänliberalt<br />
parti eller ett språkparti? vilken<br />
betydelse har partidisciplinen<br />
för väljarna? Hurdan demokrati<br />
önskar finlandssvenskarna sig?<br />
bland annat dessa frågor ska besvaras<br />
i en bok som publiceras<br />
våren 2011.<br />
Är det rättvist att tala om den finlandssvenska<br />
väljaren som en grupp<br />
människor med liknande åsikter och<br />
liknande krav? Nej, säger Kimmo<br />
Grönlund, forskningschef vid Åbo<br />
Akademi och en av redaktörerna bakom<br />
rapporten ”Den finlandssvenska<br />
väljaren”.<br />
– Utom att en majoritet röstar på<br />
Sfp. Det finns en ideologisk variation,<br />
men språket är den samlande faktorn.<br />
”Den finlandssvenska väljaren”,<br />
som enligt bakpärmen strävar efter<br />
att svara på frågan om hur väljarnas<br />
språkliga förutsättningar påverkar<br />
förhållandet till Sfp, publicerades<br />
2005. Nu, ett riksdagsval, ett presidentval,<br />
ett kommuna lval och ett EUval<br />
senare är det dags för uppföljaren.<br />
Den har ännu inget namn. Men texten<br />
är klar och hinner förhoppningsvis publiceras<br />
innan riksdagsvalet nästa år, säger<br />
Grönlund.<br />
Den nya rapporten har ett mer<br />
jämförande perspektiv. Sfp jämförs<br />
tExt och foto: viktor granDEll<br />
med andra liknande partier i Europa<br />
och valprogrammens utveckling genom<br />
tiderna granskas, liksom de regionala<br />
skillnaderna i väljarbeteendet.<br />
– Vi har också tagit oss en närmare<br />
titt på de åländska riksdagsvalen och<br />
försöker oss på att svara på frågan om<br />
vilket parti som vinner om två partier är<br />
lika attraktiva för den finlandssvenska<br />
väljaren, säger Grönlund.<br />
ingen lätt sits<br />
Två tredjedelar av Finlands svenskspråkiga<br />
befolkning röstar på Sfp.<br />
– Men visst finns det mer<br />
ideologiska val bland väljarna: den finlandssvenska<br />
vänstern är inte lika benägna<br />
att rösta på Sfp som de mer högeri<strong>nr</strong>iktade.<br />
Förut röstade vänsterfolket<br />
på social demokraterna men nu<br />
har också de gröna kommit in i bilden.<br />
Socialdemokraternas andraplats bland<br />
de finlandssvenska väljarna är inte<br />
längre lika självklar, säger Grönlund.<br />
Och trots att de mer höger i<strong>nr</strong>iktade<br />
finlandssvenskarna gärna har röstat på<br />
Sfp drar Samlingspartiet också röster,<br />
främst i Helsingfors.<br />
Kan en upplevd attack mot svenskan i<br />
Finland öka Sfp:s stöd?<br />
– Om Sfp mobiliserar sina väljare<br />
och profilerar sig som ett parti som<br />
kan ta striden. Kanske de svenskspråkiga<br />
som röstat på Samlingspartiet eller<br />
Centern funderar extra noga inför riksdagsvalet<br />
2011? Det vet man inte. Ett<br />
ökat hot ställer också krav på Sfp: partiet<br />
måste förklara sig i vissa frågor och<br />
lyfta fram sig som ett alternativ.<br />
Sfp har inte en lätt sits nu, säger<br />
Grönlund. När är Sfp en tillräckligt<br />
attraktiv partner i en koalitionsregering?<br />
Stödet måste vara tillräckligt,<br />
men då en enkel majoritet räcker är behovet<br />
av breda koalitionsregeringar inte<br />
lika stort.<br />
– Och hur ska man handskas med<br />
Sannfinländarna, till exempel? Ryms<br />
båda i samma regering?<br />
nischen är chansen<br />
Enligt Grönlund håller partidisciplinens<br />
betydelse för det politiska fältet på<br />
att minska. Personifieringen ökar, vilket<br />
också syns i riksdagsarbetet.<br />
– Enskilda politiker agerar självständigt<br />
och vill vara framme. Det är också<br />
Sfp:s chans, chansen att kunna bli ett<br />
”samlingsparti” på bred front, där alla<br />
röster är tillåtna och det ideologiska är<br />
nedtonat.<br />
Enligt Grönlund representeras finlandssvenskarna<br />
främst av Sfp. Det är<br />
också partiets dilemma – är vi bara ett<br />
språkparti?<br />
– Driv på de finlandssvenska frågorna<br />
och låt resten gå, är Grönlunds råd.<br />
– Det är det enda sättet för Sfp att<br />
verka trovärdigt inför finlandssvenskar<br />
MED 4_10 19
…vem är den finlandssvenska väljaren?<br />
na. Våra data ger inga belägg för att<br />
ärenden som inte är språkrelaterade<br />
skulle lyfta Sfp:s understöd.<br />
Oliktänkande är mer accepterat<br />
inom partierna. Men Sfpväljaren fattar<br />
sitt beslut för att Sfp är språkpartiet.<br />
Partiets chans är att satsa på den<br />
nischen.<br />
Sfp bör också komma ihåg att<br />
regerings medverkan oberoende av<br />
besluten som fattas i regeringen kan<br />
bestraffas. Varför rösta på Sfp om det<br />
ändå inte syns?<br />
– Jag säger inte att språket ska vara<br />
det enda på agendan. <strong>Med</strong> det politiska<br />
intresset och den politiska viljan följer<br />
automatiskt att politikerns agenda<br />
innehåller mer än så. Men språket ska<br />
vara den röda tråden för partiet.<br />
Den språkliga dimensionen saknas<br />
Finlandssvenskarna har genom tiderna<br />
litat på riksdag, regering och domstolsväsendet.<br />
– Det är ovanligt att en minoritet<br />
gör det i en högre grad än majoriteten,<br />
säger Grönlund.<br />
– Det är en bekräftelse på att finlandssvenskarna<br />
mår bra.<br />
Nu har en del reformer som kan<br />
uppfattas som hotande för den finlandssvenska<br />
minoriteten dryftats.<br />
Syns det någon nedgång i tilliten?<br />
– Om finlandssvenskarna inte vinner<br />
gehör tappar de förtroendet för samhällsmaskineriet.<br />
Det innebär en risk<br />
för språkkonflikter.<br />
Enligt Grönlund borde tvåspråkigheten<br />
marknadsföras som ett billigt pris<br />
för samhällsfreden. Vad händer om tvåspråkigheten<br />
försvinner?<br />
– Den politiska eliten talar om att<br />
språklagen garanterar svenskans ställ<br />
20 MED 4_10<br />
ning, medan de fattar beslut som eroderar<br />
svenskans ställning i Finland. Valreformen<br />
från år 2015 är ett hot man borde ha diskuterat<br />
en helt svensk, egen valkrets.<br />
I lagstiftningen inför reformen har<br />
man utgått från proportionalitet och regional<br />
representativitet, säger Grönlund.<br />
– Men man har inte tänkt på den<br />
språkliga dimensionen. Det är inte bara<br />
de finskspråkigas fel, finlandssvenskarna<br />
och Sfp borde också komma med förslag.<br />
Möts man över valkretsarnas gränser och<br />
diskuterar nya idéer?<br />
De svenskspråkiga i Finland är starkt regionaliserade<br />
- kunde skola, vård och annan<br />
service hanteras ”internt”?<br />
– Problemen med svensk service ökar<br />
och språklagen verkar inte hjälpa. Skulle<br />
ett svenskspråkigt nationellt sjukvårdsdistrikt<br />
vara en dum idé?, frågar sig<br />
Grönlund.<br />
– Den Taxellska paradoxen fungerar<br />
än: tvåspråkiga lösningar leder till finsk<br />
enspråkighet. Andelen finlandssvenska<br />
minskar och trycket mot finlandssvenskarna<br />
ökar i samma takt. Vad är de<br />
svenskspråkigas svar på det?<br />
Och vad är, i förlängningen, Sfp:s svar<br />
på det?<br />
– Ur finlandssvenskarnas synvinkel<br />
är det oroväckande att regeringen går in<br />
för röstspärren. Vi vet från andra länder<br />
att relationerna mellan minoritets och<br />
majoritetsbefolkningen är goda så länge<br />
minoriteten får sitta med i det nationella<br />
beslutsfattandet. Se på Spanien:<br />
Katalanerna fick vara med och bestämma,<br />
baskerna fick inte.<br />
Det är farligt att i<strong>nr</strong>ätta ett system där<br />
man inte tar minoritetsbefolkningen i beaktande,<br />
säger Grönlund.<br />
– Det är stor skillnad på att vara representerad<br />
och att inte alls vara det. Vad<br />
händer om Sfp faller under rösttröskeln?<br />
Man kan naturligtvis argumentera för<br />
proportionalitet, men varför motarbeta<br />
proportionaliteten genom att införa en<br />
rösttröskel? Jag är inte övertygad om reformen<br />
i synnerhet inte sett ur en finlandssvensk<br />
synvinkel.<br />
kan valdeltagandet rädda oss?<br />
Liksom finlandssvenskarnas förtroende<br />
för samhällsmaskineriet har varit stort,<br />
har finlandssvenskarna traditionellt varit<br />
flitiga väljare.<br />
– Nu har deltagandet visserligen gått<br />
nedåt, men inte lika mycket som bland<br />
de finskspråkiga väljarna. Det är svårt<br />
att mäta valdeltagandet i undersökningar,<br />
för folk tenderar att överdriva sitt valdeltagande.<br />
I Finland förs tills vidare ingen statistik<br />
enligt väljarnas modersmål eller ålder,<br />
bara enligt kön.<br />
– De äldre finlandssvenskarna är flitiga:<br />
över 90 procent av 5064åringarna<br />
verkar rösta. Men variationen är stor <br />
knappt 60 procent av den yngsta åldersgruppen<br />
med rösträtt går till urnorna.<br />
Enligt Grönlund kan valfinansieringshärvan<br />
göra att finländarnas förtroende<br />
för politikerna har minskat, vilket kan<br />
komma att avspeglas på valdeltagandet.<br />
– Men Sannfinländarnas flyt och<br />
andra faktorer kan ersätta den minskningen.<br />
Som (Tony) Halmeeffekten<br />
2003. Kommer de missnöjda att kanalisera<br />
sitt stöd till Soini?<br />
Att Sannfinländarnas stöd kommer<br />
att öka i riksdagsvalet 2011 ser Grönlund<br />
som klart, men huruvida stödet kommer<br />
från missnöjda väljare, från helt nya väljare<br />
eller väljare som tidigare inte röstat<br />
vet man inte än. Sannfinländarnas stöd<br />
innebär därmed inte nödvändigtvis stora<br />
stödförskjutningar.
[Europa]<br />
carl haglunD<br />
EuroPaParlaMEntarikEr<br />
bryssel med och godkänner statsbudgeten?<br />
Den senaste veckan offentliggjorde EUkommissionen sitt förslag på hur man ska få ordning<br />
på medlemsländer som har för stora budgetunderskott. Allt sedan den ekonomiska krisen,<br />
med den grekiska katastrofen i spetsen, har man i EUkorridorerna funderat på vad man kan<br />
göra för att undvika motsvarande problem i framtiden. De färska förslagen går tacksamt nog i<br />
rätt riktning!<br />
Vid det här laget är förhoppningsvis alla överens om att EU inte kan utsättas för fler kriser av<br />
det slag som flera medlemsländers vanskötta ekonomi gav upphov till i våras. En balanserad hushållning<br />
och en ekonomisk statistik som bygger på verkligheten är det minsta man ska kunna kräva<br />
av sina grannar speciellt om man har en gemensam valuta. De EUländer som i våras var mest i<br />
gungning råkar ju dessutom vara euroländer.<br />
Kommissionen, som har initiativet vad nya lagar och spelregler på EUnivå beträffar, har<br />
alltså kommit till att unionen i framtiden bör kunna ingripa om ett enskilt medlemsland<br />
lever över sina tillgångar. I praktiken vill kommissionen att EU skall få bättre verktyg och<br />
mätare för att följa med det ekonomiska läget i medlemsländerna. Om mätarna sedan<br />
visar rött skalunionen kräva bot och bättring. Om så inte sker föreslår kommissionen<br />
att man inför sanktioner. De förslagna sanktionerna är i storleksklassen 0,10,2 procent<br />
av brutto nationalprodukten. För Finlands del kunde en sådan sanktion betyda<br />
upp till 350 miljoner euro inga små summor med andra ord. Å andra sidan skulle<br />
en mindre summa inte ha den avskräckande effekt som man är ute efter.<br />
Personligen kommer jag att få ta mig an kommissionens åtgärdsförslag i egenskap<br />
av parlamentets rapportör för en del av lagpaketet. Det här kommer att bli ett<br />
krävande men intressant uppdrag. Speciellt i länder som löper risk att få sanktioner<br />
på nacken arbetar man hårt emot det som nu har satts i rullning. Samtidigt har<br />
till exempel Tysklands finansminister meddelat att han varmt stöder kommissionens<br />
förslag. Tillspetsat kunde man kanske säga att vi troligen står inför en konflikt<br />
mellan de skötsamma och de mindre skötsamma länderna. Det här är ett mycket<br />
o önskat scenario. Det är i alla EUländers intresse att återskapa förtroendet för såväl<br />
euron som EUländernas ekonomiska hushållning.<br />
En annan utmaning som redan nu är tydlig är motståndet från de nationella<br />
parlamenten och politikerna. Man vill inte att EU blandar sig i den nationella rätten<br />
att fatta beslut om statsbudgeten. Den här reaktionen är förståelig. Men å andra<br />
sidan måste man fråga sig om inte det ekonomiska välståndet i Europa är viktigare<br />
än prestigefyllda tvister politiska institutioner emellan. Jag är nämligen övertygad<br />
om att den rådande situationen, där förtroendet för EU:s och medlemsländernas<br />
ekonomiska politik har vacklat, kräver konkreta åtgärder. Det är handlingens tid.<br />
MED 4_10 21
På SU:s sommargymnasium som traditionsenligt<br />
hölls i Kirjais ett par dagar i<br />
slutet av augusti diskuterades problematiken.<br />
Enligt definition är närmat matproduktion<br />
och matkonsumtion som<br />
nyttjar lokala råvaror och produktionsinsatser<br />
på ett sätt som främjar ekonomin<br />
och sysselsättningen i området. För att<br />
22 MED 4_10<br />
Köp mat av grannen!<br />
rubriken må vara tillspetsad men budskapet är klart. närproducerad mat har blivit trendigare den senaste<br />
tiden. dock är både producenter och konsumenter i dag allt för passiva i kommunikationen med varandra.<br />
tExt och foto: kEnnEth stagnäs<br />
produkter ska klassas som närmat talas<br />
det om att produktionen bör ske inom en<br />
radie från konsumenten på 100 eller 250<br />
kilometer. Avståndet varierar beroende<br />
på vem som tillfrågas.<br />
Det finns ett stort intresse både hos<br />
producenterna och konsumenterna att<br />
försäljning direkt från gårdar skall komma<br />
igång, säger Thomas Blomqvist, riks<br />
dagsledamot och spannmålsproducent,<br />
som talade på sommargymnasiet.<br />
Konsumenterna är oftast dåliga på att<br />
kräva närproducerad mat. Det gör det lätt<br />
för de stora kedjorna att fylla hyllmetrarna<br />
med egna märken, som ofta är både<br />
billiga och lättigenkänliga. Men sällan<br />
producerade i Finland.<br />
Vi måste bli bättre på att kräva när
producerad mat. Om man sätter ner lite<br />
tid i början på att hitta återförsäljare, får<br />
man både billigare och nyttigare mat i<br />
längden.<br />
Det är inte bara konsumenterna som<br />
borde bli bättre. Producenterna är dåliga<br />
på att marknadsföra sig.<br />
Blomqvist påpekar att producenter<br />
inom ett närområde kunde gå<br />
ihop och starta gemensam försäljning.<br />
Restauranger, butiker och vanliga konsumenter<br />
är potentiella kunder.<br />
Det blir en ”winwin” situation.<br />
Eftersom inga mellanhänder finns får<br />
producenten lite högre pris och konsumentens<br />
pris blir ändå lägre.<br />
Tyvärr har vi en lagstiftning i dag som<br />
ställer hårda krav i synnerhet på köttproducenter.<br />
De som har ett gårdsslakteri<br />
dras med dyra kostnader för lokaler.<br />
Enligt finsk lag måste slakt och styckning<br />
ske i separata utrymmen. Det mås<br />
te också finnas åtskilda sociala utrymmen<br />
för kvinnor och män.<br />
Det här gör det dyrt för de producenter<br />
som vill sälja kött direkt från gården.<br />
Jag känner själv till ett gift par som<br />
driver ett gårdsslakteri. Då kan man fråga<br />
sig hur ändamålsenligt det är med separata<br />
sociala utrymmen. I till exempel<br />
Sverige är regelverket smidigare, säger<br />
Blomqvist.<br />
hitta din lokala producent<br />
I nuläget behövs mer politiskt stöd och<br />
bättre logistik samt distribution. Tyvärr<br />
är nyckelorden för livsmedelsindustrin i<br />
dag centralisering och effektivering, därför<br />
måste konsumenterna visa att närmat<br />
uppskattas.<br />
Potential finns, år 2008 omsatte närmaten<br />
cirka 74 miljoner euro i Finland.<br />
År 2015 förväntas marknaden vara värd<br />
mellan 100200 miljoner euro.<br />
NÄRMAT<br />
VAD?<br />
“matproduktion och matkonsumtion som<br />
nyttjar lokala råvaror och produktionsinsatser<br />
på ett sätt som främjar ekonomin<br />
och sysselsättningen i området.”<br />
”råvaror som har en så kort produktionskedja<br />
som möjligt, håller hög kvalitet, är<br />
färska och i produktionen beaktas miljöhänsyn<br />
och hållbar utveckling.”<br />
VARFÖR?<br />
- garanterat färsk<br />
- innehåller färre tillsatsämnen<br />
- inga onödiga förpackningar<br />
- låga transportkostnader<br />
- varans ursprung är bekant<br />
- Sysselsättande; pengarna stannar i<br />
den egna regionen<br />
- fördelaktig för producenter<br />
En föregångare av förmedling av producenter<br />
är webbportalen Äkta smak<br />
(aktasmak.fi). På deras webbportal kan<br />
man enkelt fylla i vilken typ av livsmedel<br />
man söker och från vilken region av landet.<br />
Som sökresultat visas producenters<br />
namn och kontaktuppgifter.<br />
Tjänsten kan vem som helst använda<br />
och projektets syfte är att öka synligheten<br />
hos småskaliga livsmedelsföretag och<br />
göra dem lättare att hitta. Portalen riktar<br />
sig både till vanliga konsumenter och till<br />
yrkesfolk i matbranschen, säger Johanna<br />
Mattila från Äkta smak.<br />
Äkta smak är ett nationellt projekt för<br />
utveckling av landsbygden och finansieras<br />
via Tavastlands NTMcentral.<br />
Deltagarna på SU:s sommargymnasium<br />
fick senare under veckoslutet återkoppla<br />
till problematiken och genom<br />
workshops debattera sina idéer.<br />
MED 4_10 23
24 MED 4_10<br />
Sommarjobb på<br />
eget initiativ<br />
tExt och foto: Marina Wiik<br />
anita Höglund, till höger, fick inblick i teaterbranschen<br />
via jessica lindfors.<br />
- det är trevligt med impulser utifrån. den som<br />
kommer till ett äldreboende ska kunna lyssna<br />
och berätta om sig själv, säger Höglund.
under sommaren jobbade<br />
jessica lindfors med att ordna<br />
kultur program på ett äldreboende.<br />
projektet finansierades av<br />
kulturfonden och gav de berörda<br />
mersmak.<br />
I juni kom Jessica Lindfors, 25, tillbaka<br />
till Finland efter avklarade studier vid<br />
skådespelarutbildningen på Teaterhögskolan<br />
i Malmö. Hon hade fått ett nytt<br />
jobb för hösten, men saknade sysselsättning<br />
för tre veckor under sommaren.<br />
– Jag ville göra något vettigt som på<br />
något sätt hade kulturell anknytning, förklarar<br />
Lindfors.<br />
På Kulturfondens<br />
hemsidor hittade hon<br />
projektet Kultur i vården.<br />
– Genom projektet finansieras<br />
kulturella aktiviteter<br />
som sångstunder,<br />
museibesök och diktläsning<br />
på äldreboendet.<br />
Kruxet var att stipendiet<br />
inte kunde sökas av en<br />
privatperson, utan bara av<br />
en vårdenhet.<br />
I stället för att kasta yxan i sjön tog<br />
Lindfors kontakt med olika vårdhem<br />
i Helsingforsregionen och lade fram<br />
sin idé. Bertahemmet i Södra Haga i<br />
Helsingfors var det första som nappade.<br />
– Jag tyckte genast att det var ett bra<br />
initiativ. Jessica hade tänkt ordentligt på<br />
hur hon ville genomföra projektet, säger<br />
Bertahemmets föreståndare Carola<br />
Hultin.<br />
Dikter i ryggmärgen<br />
Sista veckan i juni, mitt i den finländska<br />
värmeböljan, inledde Jessica Lindfors sitt<br />
värv på äldreboendet.<br />
De första dagarna gick jag runt och<br />
bekantade mig med de inneboende och<br />
hörde mig för om deras önskemål. Det visade<br />
sig att flera ville ha allsång och diktstunder.<br />
Bingo stod också högt i kurs.<br />
Lindfors är bekant med vardagen på<br />
äldreboenden genom sin mamma, som<br />
jobbar som vårdare. Hon säger sig ha blivit<br />
väl mottagen av både personalen och<br />
de inneboende.<br />
Många tyckte om att jag tog mig tid<br />
att samtala med dem och lyssna till deras<br />
minnen och historier.<br />
Från sin tid på Bertahemmet kommer<br />
Lindfors speciellt ihåg det gehör som<br />
väcktes hon en inneboende på demensavdelningen<br />
när hon läste dikter av Edith<br />
Södergran och Zacharias Topelius.<br />
De välkända raderna satte igång<br />
minnen som fanns i ryggmärgen hos<br />
henne och plötsligt började hon läsa med.<br />
Det var fint att se hur hon lyste upp när<br />
”Jag insåg hur mycket en enskild<br />
människa kan göra bara genom<br />
att lyssna och finnas till. De<br />
äldres ensamhet fick ansikte på ett<br />
helt annat sätt”<br />
hon insåg att hon fortfarande kom ihåg<br />
något.<br />
inspirerande fläkt utifrån<br />
Under sommaren hade Bertahemmet<br />
många vikarier och Jessica Lindfors misstänker<br />
att de äldre nog inte kommer ihåg<br />
henne specifikt. När vi tillsammans besöker<br />
avdelning 3 under eftermiddagens<br />
kaffestund visar det sig att hon har fel.<br />
Hej Jessica, hur har du det! Hur går<br />
det med pjäsen? undrar Ethel Ahlbäck<br />
genast då vi stigit in.<br />
Tillsammans med bordsgrannen<br />
Gunnel Dilén deltog Ahlbäck bland annat<br />
i en exkursion till utställningen med<br />
Signe Branders fotografier.<br />
Det var intressant att se fotografierna.<br />
Tänk vad ruskigt det var i en del<br />
stadsdelar kring 1906, inte skulle man tro<br />
att det ändrat så! säger Dilén.<br />
Ja, det var roligt trots att taxin aldrig<br />
kom, inflikar Lindfors.<br />
De äldre damerna ser tillbaka på hennes<br />
vistelse som både omväxlande och<br />
uppbygglig.<br />
Det gav vardagen ett lyft trots att vi<br />
aldrig hann med den där promenaden<br />
som det var tal om, säger Ethel Ahlbäck.<br />
Enligt Carola Hultin var Lindfors en<br />
inspirerande fläkt utifrån också för personalen.<br />
Vi vårdare har ofta så bråttom att<br />
vi inte hinner satsa på aktiviteter utöver<br />
de allra nödvändigaste så mycket som vi<br />
skulle önska. Jag hoppas att får in flera<br />
ansökningar från personer som Jessica i<br />
fortsättningen.<br />
Ensamhetens ansikte<br />
Jessica Lindfors är just<br />
nu fullt upptagen med<br />
teaterrepetitioner inför<br />
en ny musikal. Hon<br />
skulle ändå kunna tänka<br />
sig att jobba med kultur i<br />
vården någon gång i fortsättningen.<br />
Under sommaren<br />
insåg jag hur mycket en enskild människa<br />
kan göra bara genom att lyssna och<br />
finnas till. De äldres ensamhet fick ansikte<br />
på ett helt annat sätt än då jag läste<br />
om den i tidningen.<br />
En fråga som hon funderat en del på<br />
är ändå hur man kunde nå ut till dem<br />
som inte har tillgång till den sociala gemenskapen<br />
på vårdhem.<br />
Det är de som väntar på hemhjälpen<br />
som dagens höjdpunkt och inte vågar<br />
gå ut själv som skulle behöva oss yngre<br />
allra mest.<br />
Lindfors kan varmt rekommendera<br />
sitt sommarjobb för andra som är kreativa<br />
och inte rädda att dela med sig av sig<br />
själva.<br />
Att samtala med äldre ger perspektiv<br />
på tillvaron. Det var givande att höra de<br />
inneboende berätta om sin barndom och<br />
om kriget. I dag retar jag inte upp mig<br />
över småsaker lika lätt som tidigare.<br />
MED 4_10 25
26 MED 4_10<br />
Mer medbestämmande<br />
i skolan<br />
den finländska skolan är bäst i världen i internationella<br />
jämförelser, men har mycket att lära när det kommer till<br />
demokrati. det säger antonia Wulff som nyligen gett ut<br />
boken demokrati i skolan - en metodbok.<br />
tExt och bilD: JEns finnäs<br />
antonia Wulff var skolpolitiskt aktiv redan<br />
som elev. Hon minns själv hur till exempel<br />
bristande informationsgång kunde skapa<br />
onödiga konflikter, som hade kunnat undvikas<br />
med en bättre skoldemokrati.
I somras presenterade organisationen<br />
International Civic and Citizenship<br />
Education Study en internationell jämförelse<br />
mellan åttondeklassisters samhällskunskaper<br />
i närmare fyrtio olika länder.<br />
Precis som i de uppmärksammade Pisaunder<br />
sökningarna var Finland, tillsammans<br />
med Danmark, bäst i klassen – så<br />
länge det handlar om sakkunskap.<br />
Undersökningen avslöjade nämligen<br />
att Finland inte är bäst på allt. Kunskapen<br />
finns, men intresset saknas. När det gäller<br />
engagemang för samhällsfrågor och<br />
politik var de finländska eleverna<br />
botte<strong>nr</strong>ankade. Två tredjedelar<br />
av eleverna hade inget<br />
intresse av att engagera sig<br />
i någon medborgarorganisation<br />
och färre än var tredje<br />
elev sade sig sympatisera med<br />
något parti.<br />
– Här har vi ett akut problem.<br />
Valdeltagandet är lågt<br />
och intresset för parti politik<br />
minimalt, säger Antonia<br />
Wulff.<br />
Hon har tillsammans med<br />
Petter Wallenius lett det treåriga<br />
utvecklingsprojektet<br />
Demokrati i skolan, som i<br />
september tagit konkret form<br />
i en handbok för de finlandssvenska<br />
skolorna med handfasta<br />
råd om hur skolarbetet<br />
kan bli mera demokratiskt.<br />
– Demokrati är inte någonting<br />
man lär sig teoretiskt,<br />
utan någonting praktiskt som<br />
man måste få pröva på själv.<br />
Skolans demokratiska uppdrag<br />
är att lära eleverna att se<br />
sig som en del av samhället.<br />
Vad är då skoldemokrati? Antonia<br />
Wulff säger att man ofta ser för snävt på<br />
begreppet. Skoldemokratin slutar ofta vid<br />
det att eleverna får vara med och bestämma<br />
om vart skolutflykten ska gå.<br />
– Jag kan bli provocerad av alla<br />
demokrati projekt som fokuserar på<br />
“snabba och positiva resultat”. Demokrati<br />
handlar inte snabba resultat, utan om<br />
processer, om att låta beslut ta tid och<br />
kanske inte alltid få som man vill.<br />
Projektet har velat bredda synen på<br />
demokrati genom att fokusera på fyra<br />
delområden – beslutsfattande, undervisning<br />
och utvärdering, värdegrund samt<br />
arbetsmiljö. På varje delområde har man<br />
försökt formulera konkreta och användbara<br />
redskap för lärarna.<br />
– Det område jag själv tyckte att var<br />
kanske mest intressant var under visningen.<br />
Hur kan man göra under visningen mera<br />
Exempel på demokrati i skolan<br />
på skoldemokrati.fi listas en rad verktyg som lärare kan ta till för att göra<br />
skolan mera demokratisk. Här är några av dessa.<br />
storMÖtEn<br />
finns det en stor aktuell fråga som berör hela skolan?<br />
Samla till ett stormöte för alla elever och lärare, inte bara för att<br />
informera, utan också för att höra vad eleverna har att säga.<br />
DiskussionsforuM På nätEt<br />
öppna interna diskussionsforum på nätet där eleverna kan få komma<br />
till tals och där lärare kan svara.<br />
PlanEra kursEr tillsaMMans<br />
börja en kurs med att visa ett utkast till kursprogram och låt eleverna<br />
kommentera och utforma förslaget vidare.<br />
EgEn vitsorDsgivning<br />
erfarenheter visar att 80 procent av elevernas vitsordsförslag stämmer<br />
överens med lärarens.<br />
PulPEtErnas PlacEring<br />
diskutera med eleverna hur olika sittordningar påverkar stämningen och<br />
undervisningen i klassen.<br />
demokratisk? Alla elever lär sig på olika<br />
sätt. Det gäller att hitta undervisningsmetoder<br />
som fungerar för alla. Vi funderade<br />
till exempel på hur man kan aktivera<br />
ickeverbala elever. Hur kan man få de<br />
här eleverna att bli engagerade i grupparbeten?<br />
Hur strukturerar man diskussioner<br />
så att alla kommer till tals?<br />
– Frågor som gäller undervisningen är<br />
ofta känsliga eftersom många lärare upplever<br />
att de inkräktar på deras revir, säger<br />
Antonia Wulff.<br />
Hon efterlyser mera demokratitänkande<br />
redan i lärarutbildningen.<br />
skoldemokrati har positiva effekter<br />
Tre lågstadieskolor, tre högstadieskolor<br />
och tre gymnasier deltog som pilot skolor<br />
i projektet, som alltså nu ut mynnat i en<br />
handbok som delas ut till alla finlandssvenska<br />
skolor. Erfarenheterna från pilotskolorna<br />
är positiva, men<br />
visar också att det i praktiken<br />
ofta krävs eldsjälar<br />
för att få till stånd någon<br />
förändring i lärar kollegier<br />
som redan har jobb upp<br />
över öronen.<br />
– Jag förstår att det<br />
kan kännas otacksamt att<br />
vara lärare och hela tiden<br />
bli överöst med nya<br />
åtaganden, men samtidigt<br />
kan det kännas som<br />
en lite enkel ursäkt att<br />
säga att det saknas resurser.<br />
Målsättningen är att<br />
skoldemokrati inte skulle<br />
vara en belastning, utan<br />
ett hjälpmedel.<br />
Hos många för idéerna<br />
om demokrati och deltagande<br />
i skolan tankarna<br />
till vårt västra grannland,<br />
som under de senaste åren<br />
fört en intensiv skoldebatt<br />
där Finland inte sällan<br />
nämnts som förebild med<br />
argument om ordning och<br />
reda.<br />
Är den demokratiska skolan en flumskola?<br />
– Vår slutsats är att det inte finns någon<br />
motsättning mellan skoldemokrati<br />
och ordning och reda. Forskningen visar<br />
tvärtom demokrati i skolan tenderar<br />
minska förekomsten av mobbning och<br />
skolkning.<br />
MED 4_10 27
28 MED 4_10<br />
Soc&koms flytt har lyckats<br />
över förväntan<br />
tExt: Jonas linDholM<br />
bilD: Mats EngbloM<br />
parkbänkarna framför huvudentrén har blivit en populär rastplats, särskilt bland studerandena.<br />
ett drygt år sedan var nostalgin påtaglig bland studerande och personal<br />
på topeliusgatan 16. men nu känns kronohagen verkligen som<br />
Soc&koms hem och få längtar tillbaka.
Det första året blev en verklig genomkörare<br />
för Svenska social och kommunalhögskolans<br />
nya byggnad i hörnet<br />
av Snellmansgatan och YrjöKoskinens<br />
gata i Helsingfors. Den fick uppleva allt<br />
från gulnäbbsintagning till presidentbesök.<br />
Och så givetvis alla föreläsningar och<br />
tillställningar som hör Soc&koms akademiska<br />
år till.<br />
– Vi har genomfört det mesta man<br />
kan tänka sig under ett år. I början var det<br />
viktigt att planera alla detaljer i förväg.<br />
Nu har vi gått igenom allting en gång, säger<br />
rektor He<strong>nr</strong>ik Hägglund. Det fanns<br />
många förhoppningar inför flytten och<br />
Hägglund är mer än nöjd med resultatet.<br />
– Det har kanske varit lite överraskande<br />
att vi uppmärksammats så mycket,<br />
inte bara i pressen, utan plötsligt har vi<br />
blivit en mycket synligare aktör på universitetet.<br />
Han syftar bland annat på Soc&koms<br />
starka roll för tvåspråkigheten på universitetet<br />
och på att samarbetet mellan<br />
Soc&kom och andra institutioner på de<br />
olika forskningsområdena har intensifierats.<br />
– Jag har också hört av undervisningspersonalen<br />
att det hemskt tydligt varit<br />
mer folk utifrån som deltagit på våra<br />
egna föreläsningar, säger Hägglund.<br />
Studenterna välkomnar den nya omgivningen.<br />
– Jag gillar det. Det är betydligt enklare<br />
nu när jag gör min kandidatavhandling,<br />
då alla bibliotek är nära. Stämningen har<br />
också hållits ganska god, säger Daniela<br />
Holm.<br />
– Det känns jättefräscht för mig att<br />
börja studera på ett nytt ställe. Hittills<br />
är intrycken enbart positiva, utrymmena<br />
har fungerat bra för ändamålet. Man<br />
ser folk precis som förr och nog hänger<br />
dom där på högskolan ännu, säger Mira<br />
Honkavaara.<br />
flytten öppnar många ögon<br />
Tidigare kretsade diskussionen kring<br />
vad Centrumcampus skulle innebära för<br />
Soc&kom. Efter ett år står det klart att<br />
vy från innergården in mot det så kallade<br />
identitetsutrymmet i byggnadens hjärta. Huset<br />
ska utstråla ljus och öppenhet och ett av särdragen<br />
är den goda sikten mellan de olika utrymmena<br />
i de två nedre våningarna.<br />
svEnska social- och koMMunalhÖgskolan<br />
• vid Soc&kom kan man avlägga kandidatexamen i sex huvudämnen: journalistik, socialpsykologi och psykologi, socialt arbete, sociologi, statskunskap<br />
med förvaltning, samt rättsvetenskap.<br />
• de som avlagt kandidatexamen på Soc&kom kan fortsätta studera på magisters nivå vid statsvetenskapliga fakulteten vid Helsingfors universitet.<br />
• vid årsskiftet 2009/10 var 507 studerande inskrivna vid högskolan.<br />
• vid antagningen 2009 ansökte 416 personer om studieplats på Soc&kom, nästan 100 fler än året innan. Sammanlagt 107 nya studerande antogs.<br />
MED 4_10 29
Soc&kom också innebär en hel del för<br />
Centrumcampus och särskilt det svenska<br />
inslaget där.<br />
– Ja, det kan nog ingen undgå att<br />
märka, jag är helt säker på att det betytt<br />
mycket. Det är många utomstående,<br />
också finskspråkiga, som besöker kaféet.<br />
Det måste nog vara en ahaupplevelse<br />
för många då de kommer hit till<br />
den här svenska miljön, jag kan inte tänka<br />
mig annat. Jag minns själv hur jag någon<br />
gång stått i lunchkön, så har någon<br />
finskspråkig frågat mig något på svenska<br />
om Soc&kom, jag har berättat lite om<br />
oss och byggnaden, och till slut uppfattade<br />
hon väl det som så svenskt att då hon<br />
kom fram till kassan så tog hon i på lite<br />
styv svenska, och så svarade personalen på<br />
styv svenska, och så förde de en lång diskussion<br />
på det viset, berättar Hägglund<br />
och passar samtidigt på att ge en eloge<br />
åt Unicafekedjan som gjort sitt yttersta<br />
för att få språkkunnig personal till restaurangen<br />
på Soc&kom.<br />
Enligt rektorns beräkningar besökte<br />
minst 1 200 personer högskolan under<br />
dess första läsår i Kronohagen, utöver<br />
studerandena och personalen, och 500 av<br />
dessa deltog enkom på Floradagsfesten<br />
för universitetets personal.<br />
– Många av dem hade nog ingen aning<br />
om Soc&kom tidigare, tror Hägglund.<br />
I kalkylen ovan ingår endast de besö<br />
arkitekten juha leiviskä och rektor He<strong>nr</strong>ik<br />
Hägglund beundrar den nya, ljusa byggnaden.<br />
bilden är tagen från gången mellan nybygget<br />
och den delen av huset som fanns från förr.<br />
30 MED 4_10
kare man känner till – den verkliga siffran<br />
lär vara betydligt högre, särskilt som<br />
restaurangen blivit en ny träffpunkt i<br />
Kronohagen.<br />
nybygget lockar<br />
Det är inte enbart sammanträffanden,<br />
forskning och studier som lockar besökare.<br />
De som suttit vid ”datorhyllan” ovanför<br />
huvudingången har otaliga gånger känt<br />
sig påtittade då grupper med arkitekter<br />
och arkitektstuderande avlöst varann.<br />
– De som besökt Soc&kom enbart för<br />
byggnadens skull är flera hundra, det är<br />
omöjligt att uppskatta, säger Hägglund.<br />
Och inte att undra på det. Arkitekten,<br />
akademiker Juha Leiviskä belönades<br />
2009 med Helsingfors stads byggnadsnämnds<br />
pris Byggrosen och Soc&koms<br />
nybyggnad lyftes särskilt fram i samman<br />
hanget. Finlands arkitekturmuseum valde<br />
i sin tur ut nybygget som en av 20 framtida<br />
klassiker som representerar finländsk<br />
topparkitektur från 2008 och 2009 på sin<br />
sommarutställning.<br />
Leiviskä har själv sagt att han blir glad<br />
varje gång han kommer in i byggnaden.<br />
– Det handlar om husets atmosfär<br />
överlag. Människorna verkar trivas, de<br />
verkar nöjda. Dessutom är jag övertygad<br />
om att huset fungerar i omgivningen, säger<br />
Leiviskä och syftar på de öppna kvarteren<br />
i Kronohagen och paviljongerna<br />
kring nybygget.<br />
Efter att ha planerat Vallgårds bibliotek<br />
var han bland annat nöjd att han lyckats<br />
skapa en ”ödmjuk monumentalitet”, som<br />
kombinerar en arkitektonisk värdighet med<br />
trivsel och människonärhet.<br />
– Det handlar om att helheten ska<br />
växa fram i mänskliga mått, om att människan<br />
kan identifiera sig och känna samhörighet,<br />
förklarar arkitekten.<br />
Och av reaktionerna att döma har han<br />
lyckats.<br />
– Nu längtar jag inte tillbaka dit till<br />
Tölö utan tycker det är väldigt praktiskt<br />
att vara i centrum, säger Honkavaara.<br />
– Man saknar inte gamla Soc&kom,<br />
överraskande nog. Det handlar ju inte<br />
om att den gamla byggnaden var dålig<br />
eller olämplig. Tvärtom, det var mycket<br />
nostalgi före flytten. Men efteråt har det<br />
tystnat – det är så bra och välfungerande<br />
nu att ingen hörts längta tillbaka, säger<br />
Hägglund.<br />
yrjö-koskinens gata är ett trivsamt promenadstråk<br />
och leder mången nyfiken besökare till<br />
cafét i bottenvåningen, den nya mötesplatsen<br />
på centrumkampus.<br />
MED 4_10 31
Svenska pensionärsförbundet växer<br />
Enligt Ole Norrback, ordförande för<br />
Svenska pensionärförbundet, har organisationen<br />
tre huvuduppgifter: att sköta<br />
medlemmarnas intressebevakning, att arbeta<br />
för att den resurs pensionärerna utgör<br />
ska tas tillvara i samhället samt att se<br />
till att medlemmarna trivs och har det<br />
roligt tillsammans.<br />
– Intressebevakningen handlar<br />
mest om att ha goda argument för<br />
vår sak och ett förtroendekapital.<br />
Skinnmössedelegationerna hör till en<br />
svunnen tid, säger Norrback.<br />
Arbetet för att aktivera pensionärerna<br />
är lika aktuellt: enligt en undersökning<br />
vill 42 procent av de pensionerade fortsätta<br />
i arbetslivet, åtminstone på deltid.<br />
– Varför finns det inga modeller eller<br />
metoder för att förverkliga det?, undrar<br />
Norrback.<br />
– I synnerhet med tanke på debatten<br />
om att tillbringa längre tid i arbetslivet.<br />
Då är det, åtminstone i teorin, lättare<br />
att tillhandahålla den sista av förbundets<br />
huvuduppgifter, den om trivsel och att ha<br />
roligt.<br />
– Bland annat med hjälp av resor, dans,<br />
teater – aktiviteter som höjer trivseln och<br />
livskvaliteten, säger Norrback.<br />
Förbundet sysslar också med mentorskap<br />
och dylika aktiviteter: enligt<br />
Norrback är det onödigt att två generationer<br />
begår samma misstag. Genom<br />
mentorskapet eller aktiviteter som skolfarfäder<br />
kan sådant undvikas.<br />
Svenska pensionärsförbundets med<br />
32 MED 4_10<br />
ole norrback, Svenska pensionärsförbundets ordförande, kan<br />
glädja sig åt att förbundet har en sällsynt stor täckningsgrad:<br />
en knapp tredjedel av alla svenskspråkiga pensionärer är medlemmar.<br />
det gör det lättare att påverka.<br />
tExt och bilD: viktor granDEll<br />
lemsantal växer stadigt, med ett hundratal<br />
nya medlemmar om året, vilket är<br />
ganska sällsynt för liknande folkrörelser.<br />
Innan årsskiftet kommer förbundet att<br />
ha knappt 19 000 medlemmar, vilket i sin<br />
tur är en knapp tredjedel av alla svenskspråkiga<br />
pensionärer. Inte för att pensionärer<br />
med andra modersmål skulle vara<br />
uteslutna.<br />
– Vi kan bjuda på en glädjesvenska,<br />
säger Norrback.<br />
– Undersökningar visar att svenskspråkiga<br />
lever längre, har roligare och deltar i<br />
högre grad i sociala nätverk – som till exempel<br />
i pensionärsförbund. Den livskvaliteten<br />
kan Svenska Pensionärsförbundet<br />
dela med sig av, också till pensionärer<br />
som talar andra språk än svenska.<br />
Norrback ser positivt på förbundets<br />
framtid. En ökande medlemsskara,<br />
många aktivister och en synlig verksamhet<br />
bådar gott.<br />
– Vi ser inga hotbilder, mest möjligheter.<br />
Som fler medlemmar, en förbättrad<br />
intressebevakning och fler aktiviteter.<br />
Det finns ett stort intresse för vår verksamhet.<br />
Prioritera dem som har det sämst<br />
Svenska pensionärsförbundet uppstod i<br />
anslutning till Svenska folkpartiet, men<br />
är politiskt obundet enligt stadgarna.<br />
– Vi tror att vi är till mer nytta för<br />
våra medlemmar på det sättet, säger<br />
Norrback.<br />
– Våra medlemmar får vara hur akti<br />
va de vill inom politiken, i vilket parti de<br />
önskar, men organisationen är obunden.<br />
Det viktiga för Spf är att ha en god<br />
relation till politikerna. Pensionärerna är<br />
beroende av den offentliga sektorn i högre<br />
grad än finländaren i snitt.<br />
Vilka är de viktigaste ärendena förbundet<br />
driver just nu?<br />
– Vårdsektorn är alltid aktuell.<br />
Möjligheten till svensk vård försämras.<br />
Vi är också oroade över att kommunerna<br />
köper in fler tjänster utifrån utan att kanske<br />
ha den erfarenhet som krävs, vilket<br />
kan leda till försämrad kvalitet.<br />
Svenska pensionsförbundet vill prioritera<br />
arbetet för de pensionärer som<br />
har det sämst. Där är garantipensionen<br />
som nu införs en viktig milstolpe, säger<br />
Norrback.<br />
– Att pensionerna höjs långsammare<br />
än de allmänna inkomstökningarna är ett<br />
annat evighetsproblem. Ju längre man är<br />
pensionerad, desto mer lider man av det<br />
och det verkar inte finnas någon snabb<br />
lösning på problemet.<br />
Spf sitter nu i en god sits för att påverka:<br />
i år innehar förbundet ordförandeskapet<br />
i pensionärsförbundens intresseorganisation<br />
PIO.<br />
– Det ger god kontakt med beslutsfattarna,<br />
säger Norrback.<br />
– De lyssnar gärna på oss – vi representerar<br />
en stor grupp medborgare. Det<br />
är upp till oss att komma med sakliga argument.
”Beslutsfattarna<br />
lyssnar gärna på oss<br />
– vi representerar<br />
en stor grupp<br />
medborgare”<br />
MED 4_10 33
Namn: Adress:<br />
34 MED 4_10<br />
Krysset<br />
4-<strong>2010</strong><br />
krysslösningen skall vara partikansliet tillhanda senast den 1.12.<strong>2010</strong>. Fem kryssvinnare får en blomstercheck à 20 e.<br />
adress: Sfp, pb 430, 00101 Helsingfors. besöksadress: Simonsgatan 8 a, Helsingfors, 7. vån.
krysslösning och vinnare<br />
i krysset 3-10<br />
Vinnarna:<br />
rolf grandell, lojo<br />
Signild grönmark, esbo<br />
anita nordgren, Helsingfors<br />
lovise enlund, övermark<br />
inga nymark, munsala<br />
grattiS! blomstercheckarna kommer<br />
med posten.<br />
Sudoku<br />
Lätt Expert<br />
1 3 4<br />
2 4 6<br />
5 3 7 2 1<br />
3<br />
2 1 9<br />
4 9 6 2<br />
1 5<br />
9 4 7<br />
frågesporten oktober <strong>2010</strong><br />
testa dig själv och vänkretsen med Jesper von hertzens knepiga frågor i allmänkunskap.<br />
Svaren på sidan 37.<br />
1. Vad avses med den så kallade ”Don’t ask,<br />
Don’t tell”-principen?<br />
2. Vad är ett nansenpass?<br />
3. Vad har företaget Jakobstads rostfria gett<br />
upphov till?<br />
4. Vilken svensk författare och advokat har<br />
skrivit böckerna Snabba cash och aldrig<br />
fucka upp?<br />
5. Vad heter det nya talkshowprogrammet<br />
som började sändas på FSt 5 den 23<br />
augusti?<br />
6. Hur många av USa:s delstater har en<br />
större areal än Finland?<br />
7. Vad hette liberias 22:a president<br />
som misstänks ha gett så kallade<br />
blodsdiamanter åt supermodellen naomi<br />
Campbell?<br />
8. Vem var Finlands första kvinnliga minister,<br />
som var andra socialminister 1926-1927?<br />
9. arkitekten och designern ludwig Mies<br />
van der Rohe designade Brno-stolen och<br />
tugendhat-stolen, men vad heter hans<br />
allra kändaste stol (tips: den har fått sitt<br />
namn efter en stad)?<br />
10. <strong>Med</strong> vilket namn känns<br />
livsmedelssäkerhetsverket bättre igen?<br />
Svar och Sudoku-lösningar på sidan 37<br />
9 5<br />
9 7 4<br />
5 3 4<br />
9 1 3<br />
1<br />
5 3 6<br />
6 4 8 7<br />
7 5 6 8<br />
1 4 5 3<br />
MED 4_10 35
[<strong>Med</strong> dig i politiken]<br />
den liberala<br />
rösten behövs<br />
den liberala rösten behövs nu mer<br />
än någonsin. Så säger Svenska folkpartiets<br />
ordförande Stefan Wallin<br />
med anledning av det svenska valresultatet.<br />
i Sfp är vi glada att våra samarbetspartier<br />
i alliansen i Sverige<br />
kan fortsätta vid regeringsmakten.<br />
Speciellt glädjande är det att det<br />
liberala folkpartiet tar plats också<br />
i nästa regering.<br />
- det finns en beställning på<br />
liberala, frisinnade alternativ i<br />
politiken i en tid då främlingsfientlighet<br />
och extremrörelser igen marscherar<br />
in på europas politiska karta.<br />
i den finländska valrörelsen ska<br />
Sfp vara det liberala alternativet<br />
för alla dem som öppet vågar ta<br />
avstånd från rasismen och har beredskap<br />
att diskutera invandringsfrågor<br />
på ett konstruktivt sätt säger<br />
Wallin.<br />
i Sverige är övriga partier tydliga<br />
med att ta avstånd från Sverigedemokraternas<br />
politik. också i<br />
finland är det viktigt att ta öppet<br />
debatt om toleransfrågor innan<br />
valet så att väljarna ges en rättvis<br />
bild av partierna, avslutar Wallin.<br />
uppdaterade<br />
kandidatlistor<br />
på Sfp.fi!<br />
kandidatlistorna inför riksdagsvalet<br />
2011 håller på att utformas.<br />
på sidan www.sfp.fi kan väljarna<br />
få information om vilka kandidater<br />
som hittills ställt upp. listan uppdateras<br />
kontinuerligt, så titta in<br />
med jämna mella<strong>nr</strong>um för den senaste<br />
informationen!<br />
36 MED 4_10<br />
gestrin: passagerartrafiken längs<br />
kustbanan bör säkras<br />
”det är viktigt att vårt befintliga<br />
järnvägsnät hålls i gott skick”, säger<br />
riksdagsledamot CHRiStina<br />
GEStRin i sitt inlägg i budgetdebatten.<br />
i nyland bör Hangö-Hyvingebanan<br />
elektrifieras och passagerartrafiken<br />
längs med kustbanan<br />
säkras ända till Hangö. i huvudstadsregionen<br />
väntar också flera<br />
nya spårtrafikprojekt på statsstöd.<br />
många av dessa är av nationellt<br />
intresse.<br />
ekonomin ser ljusare ut i år än<br />
förra året och utsikterna för det<br />
kommande året är hyfsade. osäkerhet<br />
på det ekonomiska områ-<br />
Sfp samarbetar med oSg<br />
inför riksdagsvalet har Svenska<br />
folkpartiet valt att samarbeta med<br />
reklambyrån ojala Saari group.<br />
– efter en genomgång av alternativen<br />
sände vi ut en offertbegäran.<br />
när dessa beretts fanns det<br />
fyra reklambyråer kvar att välja<br />
emellan. alla dessa fyra representerade<br />
olika slag av sakkunskap<br />
och arbetsutskottet valde oSg, säger<br />
tf. organisationschef CHRiStEl<br />
lilJEStRÖM.<br />
oSg representerar ett internationellt<br />
kunnande och är specialiserade<br />
på nyttjandet av sociala medier.<br />
byråns huvudkontor finns i åbo<br />
med cirka 40 anställda. i Helsingfors<br />
har byrån 10 anställda. Som<br />
koordinator från oSg sida fungerar<br />
vd MaRina laaKSo.<br />
reklambyrån har en total omsättning<br />
på 11 miljoner euro, varav<br />
det är ändå något som fördunklar<br />
framtidsutsikterna. Skuldsättningen<br />
förväntas vara mindre nästa år<br />
men fortfarande kan dagens beslutsfattare<br />
inte utgå från att morgondagens<br />
skattebetalare har lättare<br />
att återbetala skulderna än<br />
dagens.<br />
energiskattereformen är ett led<br />
i rätt riktning. regeringens korrigering<br />
till energibeskattningspaketet,<br />
så att stenkolet beskattas hårdare<br />
än naturgasen var en nödvändig<br />
åtgärd. fjärrvärmenätet i huvudstadsregio-nen<br />
kan av miljöhänsyn<br />
även motiveras i framtiden.<br />
finansieringen av oljeskydds-<br />
reklamsidan uppgår till cirka 2,7<br />
miljoner euro.<br />
– vi förväntar oss nya grepp i<br />
marknadsföringen; skapandet av<br />
ett gott kampanjkoncept, en färgstark<br />
copy samt en förnyad grafik.<br />
därtill är avsikten att detta samarbete<br />
skall fortsätta efter riksdagsvalet<br />
2011 och därmed ge partiet<br />
en långsiktighet i profileringen, säger<br />
liljeström.<br />
– vi är entusiastiska och stolta<br />
över att få samarbeta med Sfp, säger<br />
laakso.<br />
– vi brinner för samma saker<br />
som Sfp står för: liberalism, öppenhet<br />
och mångkulturalitet och ser<br />
fram emot att få använda vår långa<br />
erfarenhet för sådana ärenden<br />
samt för en framtid där svenskan<br />
spelar en roll. vi arbetar gärna för<br />
någonting vi tror på.<br />
centralen i borgå saknas vilket<br />
är märkligt eftersom öppnandet<br />
av centralen fanns nedskrivet<br />
i regeringsprogrammet och<br />
allt pekar på att vi bör förstärka<br />
vår oljeskyddsberedskap. reduceringsfisket<br />
längs med kusten<br />
saknar också anslag för nästa år<br />
fastän pilotprojektet visar att stora<br />
mängder fosfor kan elimineras<br />
om reduceringsfisket kunde utvecklas<br />
längs med hela kusten.<br />
alla dessa åtaganden behövs för<br />
att finland ska uppfylla de krav<br />
man förbundit sig till i Helcoms<br />
bSap och även vid östersjötoppmötet<br />
i Helsingfors i februari.<br />
ny valplattform<br />
tar form<br />
Sfp har tillsatt fem arbetsgrupper<br />
med uppdrag att ta fram en valplattform<br />
inför riksdagsvalet år<br />
2011.<br />
de fem programmen går under<br />
rubrikerna ekonomi, utbildning,<br />
omsorg, gränsöverskridande frågor<br />
och förvaltnings- och regionpolitik.<br />
partiet har kallat sakkunniga<br />
från olika sektorer för att delta<br />
i arbetet.<br />
– vi arbetar för en ärlig, trovärdig<br />
och öppen plattform.<br />
programmen tar avstamp i framtidsmanifestets<br />
liberala ideologi,<br />
men det är viktigt att plattformen<br />
genomsyras av vår mission: att<br />
jobba för det två språkiga finland,<br />
säger parti sekreterare JoHan<br />
JoHanSSon.
[<strong>Med</strong> dig internationellt]<br />
Haglund formar eu:s<br />
ekonomiska styrning<br />
europaparlamentariker CaRl<br />
HaGlUnD har tilldelats ansvaret<br />
för parlamentets rapport om åtgärderna<br />
för korrigering av för stora<br />
makroekonomiska obalanser<br />
inom eu.<br />
rapporten är en del av ett större<br />
paket om hur den ekonomiska styrningen<br />
i eu ska förbättras.<br />
- det ekonomiska läget i flera<br />
medlemsstater, med grekland i<br />
spetsen, har avslöjat en mängd brister<br />
i den ekonomiska styrningen. vi<br />
kan inte ha en gemensam valuta<br />
utan gemensamma spelregler<br />
och sanktioner mot medlemssta-<br />
FRåGESPoRtEnS SVaR:<br />
1. Så kallas den amerikanska<br />
regeringspolicyn gällande homosexualitet<br />
inom USa:s väpnade styrkor. Policyn går ut<br />
på att homosexuella inom USa:s väpnade<br />
styrkor inte får berätta om sin läggning,<br />
samt att deras överordnade inte får fråga<br />
dem om deras läggning<br />
2. identitetshandling utställd till flyktingar<br />
som blev statslösa efter första världskriget<br />
3. Fotbollsföreningen Jaro<br />
4.Jens lapidus<br />
5. Robban<br />
6. Fyra (alaska, texas, Kalifornien och<br />
Montana)<br />
7. Charles taylor 8. Miina Sillanpää 9.<br />
Barcelona-stolen 10. Evira<br />
ter som inte följer reglerna. den<br />
ekonomiska styrningen måste förbättras<br />
för att eu och särskilt euro-området<br />
ska behålla trovärdigheten,<br />
säger Haglund.<br />
- finanskrisen har gett upphov<br />
till en aldrig tidigare skådad<br />
mängd av direktivförslag, framför<br />
allt gällande aktörerna på finansmarknaden.<br />
idag togs ett<br />
stort steg framåt genom att parlamentet<br />
röstade för de nya finansövervakningsinstitutionerna,<br />
men<br />
nu det är också dags att se över<br />
medlemsstaternas ekonomiska<br />
styrning, understryker Haglund.<br />
SUDoKU-lÖSninGaR:<br />
Haglund liberalernas<br />
chefsförhandlare<br />
europaparlamentariker CaRl<br />
HaGlUnD har valts till den liberala<br />
gruppens chefsförhandlare för den<br />
europeiska unionens kommande<br />
finansieringsperiod.<br />
i praktiken handlar det om<br />
budget ramarna från och med 2014.<br />
de nuvarande ramarna från 2007<br />
avslutas år 2013.<br />
de kommande budgetramarnas<br />
omfattning uppskattas uppgå till<br />
lätt expert<br />
9 6 8 1 2 3 5 4 7<br />
1 7 2 8 4 5 6 3 9<br />
5 3 4 7 6 9 2 1 8<br />
3 9 6 2 1 7 4 8 5<br />
2 8 7 5 3 4 1 9 6<br />
4 5 1 9 8 6 7 2 3<br />
8 1 3 6 5 2 9 7 4<br />
6 2 9 4 7 8 3 5 1<br />
7 4 5 3 9 1 8 6 2<br />
cirka en biljon euro.<br />
- det här är en enastående möjlighet<br />
att påverka den europeiska<br />
unionens framtid. jag är hedrad<br />
över att ha fått detta förtroende<br />
och överväldigad av de möjligheter<br />
och utmaningar det medför.<br />
allt är öppet gällande nästa finansieringsperiod;<br />
längden, prioriteringarna<br />
och de tillgängliga resurserna,<br />
konstaterar Haglund.<br />
6 4 3 2 9 1 8 5 7<br />
9 5 2 7 8 4 3 6 1<br />
8 1 7 5 6 3 9 4 2<br />
2 7 8 6 5 9 1 3 4<br />
4 9 6 1 3 2 5 7 8<br />
5 3 1 8 4 7 2 9 6<br />
3 6 9 4 2 8 7 1 5<br />
7 2 5 3 1 6 4 8 9<br />
1 8 4 9 7 5 6 2 3<br />
MED 4_10 37
[<strong>Med</strong> dig i politiken]<br />
ministrarna Wallin och thors:<br />
en seger för karleby och förnuftet<br />
beskedet om att karlebys och landskapet<br />
mellersta öster bottens<br />
orientering i den statliga regionalförvaltningen<br />
nu slutligen är klar,<br />
i och med att minister PEKKaRinEn<br />
inte på nytt tar upp den redan<br />
avgjorda frågan, glädjer Sfpminister<br />
gruppen, som konsekvent<br />
arbetat för det södra alternativet.<br />
- alla argument talade för söder.<br />
karleby stad, där 65 % av landskapets<br />
befolkning bor, hade tagit<br />
ställning för den traditionella, historiska<br />
och logiska samarbetsriktningen<br />
som är söder. Samarbetet<br />
och den naturliga symbiosen med<br />
jakobstadsregionen, inte minst vad<br />
gäller företagen och arbetsplatserna,<br />
talade också för söder, konstaterar<br />
Sfp-ministrarna StEFan<br />
Wallin och aStRiD tHoRS.<br />
- den grundlagsenliga jämlika<br />
rätten till service på både finska<br />
och svenska är central i ett tvåspråkigt<br />
land. det handlar om att<br />
medborgaren kan vara säker på att<br />
myndigheterna kan ge fullgod service<br />
på bägge språken. det handlar<br />
inte om några privilegier, vilket<br />
38 MED 4_10<br />
minister pekkarinen antyder i dagens<br />
keski-pohjanmaa, utan om<br />
samma rätt till samma service. det<br />
fastslog också grundlagsutskottet<br />
och justitiekansler jaakko jonkka.<br />
också den oberoende tjänstemannaarbetsgruppen<br />
påpekade att det<br />
sydliga alternativet bäst tryggar de<br />
språkliga rättigheterna.<br />
därför var orinteringsfrågan i<br />
slutändan en juridisk fråga, konstaterar<br />
Wallin.<br />
- den utdragna långdansen om<br />
karlebys orintering är nu över.<br />
förvaltningen kan på riktigt börja<br />
planera för framtiden och för att<br />
invånarna i mellersta österbotten<br />
och österbotten skall få en god<br />
och heltäckande service. för oss<br />
alla som jobbat med denna fråga i<br />
flera år känns det naturligtvis bra.<br />
Speciellt bra känns det med all sannolikhet<br />
i karleby där folkmajoriteten<br />
så tydligt var för söder. det har<br />
varit en brett politiskt samarbete<br />
på alla nivåer, lokalt, regionalt och<br />
nationellt. detta är en seger för demokratin,<br />
för karleby och juridiken,<br />
säger thors.<br />
thors: bestämmelserna om<br />
familjeåterförening har skärpts<br />
enligt migrations- och europaminister<br />
aStRiD tHoRS har finland<br />
skärpt bestämmelserna om<br />
familje återförening. ändringarna<br />
trädde i kraft i början av augusti.<br />
– fosterbarn ska ha varit i ett<br />
verkligt vårdnadsförhållande med<br />
anknytningspersonen innan anknytningspersonen<br />
kom till finland.<br />
Syftet med detta är att försäkra sig<br />
om att fosterbarnen är verkliga familjemedlemmar,<br />
säger ministern.<br />
i samma lagändring ändrades<br />
förutsättningarna för beviljande av<br />
uppehållstillstånd på grundval av<br />
familjeband till minderåriga barn<br />
så att det oftast endast blir möjligt<br />
om barnet är minderårigt då ansökan<br />
om uppehållstillstånd för barnet<br />
avgörs.<br />
en regeringsproposition om biometriska<br />
uppehållstillståndskort<br />
lämnades i juni.<br />
– Syftet är att förhindra oegentligheter<br />
genom att skapa en tillförlitligare<br />
koppling mellan innehavaren<br />
och själva tillståndet, säger minister<br />
thors.<br />
minister thors är medveten om<br />
situationen med ansökningarna<br />
om familjeåterförening inlämnade<br />
av somaliska familjer, som medierna<br />
har tagit upp. när det gäller somalier<br />
kan man konstatera att 43<br />
procent av de ansökningar om uppehållstillstånd<br />
som inlämnades<br />
2009 avslogs, säger ministern.<br />
Somalias interimregering utfärdar<br />
biometriska e-pass till sina<br />
medborgare. e–passet ska i fortsättningen<br />
användas som identitetsbevis<br />
i samband med ansökan<br />
om uppehållstillstånd.<br />
minister thors förstår migrationsverkets<br />
oro över otillräckliga<br />
resurser.<br />
– vid ramförhandlingarna har<br />
migrationsverket fått löftet att man<br />
kan förlänga visstidsanställningarna<br />
för att kunna sköta anhopningen<br />
av ansökningar. när det gäller<br />
familjeåterföreningar försöker<br />
man effektivisera behandlingsförfarandet<br />
tillsammans med andra<br />
myndigheter för att inte behandlingstiden<br />
ska förlängas.<br />
tig inte barnen i niger till döds<br />
- Svår torka har förorsakat väldig<br />
hungersnöd i niger. 17 procent av<br />
barnen under fem år lider av akut<br />
hungersnöd men västvärlden tiger,<br />
säger aStRiD tHoRS.<br />
fn:s matprogram meddelar att<br />
de strävar efter att få näring åt cirka<br />
8 miljoner svältande nigerier<br />
under de kommande sex månaderna.<br />
Hungersnöden har drabbat<br />
alla länder i Sahelområdet i afrika,<br />
men niger har drabbats värst.<br />
enligt unicef uppgår antalet hungrande<br />
barn i Sahelområdet till 860<br />
000.<br />
- Svår hungersnöd bland barn<br />
förorsakar allvarliga skador som<br />
inte går att reparera i efterhand.<br />
i finland skulle liknande siffror<br />
betyda att 70 500 av våra barn<br />
under skol ålder skulle hotas av död<br />
eller hjärn skador för att de inte får<br />
tillräckligt med mat. jag vill vädja<br />
till allmänheten att de inte glömmer<br />
bort nigerr, och att man i tid<br />
får insamlat tillräckligt med hjälp<br />
till landet. Samtidigt måste eu:s<br />
katastrofhjälp också anslå medel<br />
för niger säger astrid thors.
[<strong>Med</strong> dig i politiken]<br />
Wallin: ”budgetens återhållsamma<br />
i<strong>nr</strong>iktning är viktig”<br />
regeringens budgetförslag kan karaktäriseras<br />
som framtidsi<strong>nr</strong>iktat<br />
ansvarstagande. Statens upplåning<br />
minskas med 5 miljarder jämfört<br />
med innevarande år. den återhållsamma<br />
riktningen är viktig för<br />
att skapa en hållbar ekonomi, säger<br />
Svenska folkpartiets ordförande<br />
StEFan Wallin.<br />
arbetet för bättre ungdomssysselsättning<br />
prioriteras också nästa<br />
år. den här satsningen är ytterst<br />
viktig och erfarenheterna från de<br />
senaste åren är goda. många unga<br />
har genom denna verksamhet fått<br />
vägledning för att hitta en me-<br />
ningsfull sysselsättning.<br />
förverkligandet av eu:s klimatmål<br />
tar ett stort steg framåt genom<br />
en nysatsning på drygt 100<br />
miljoner euro för förnybar energiproduktion.<br />
Svenska folkpartiet gläds speciellt<br />
över att finansieringen av skyddet<br />
av östersjön kunde tryggas efter<br />
den livliga diskussionen.<br />
genom att ytterligare 40 tjänster<br />
på migrationsverket tryggas garanteras<br />
korta behandlingstider.<br />
Social- och hälsovårdsministeriets<br />
enheter för jämställdhetsärenden<br />
fick tilläggsanslag i budgeten,<br />
Advokatbyrå -<br />
Asianajotoimisto<br />
Rehn & Co<br />
Attorneys-at-Law<br />
Arv, gåvor och skattefrågor<br />
Bouppteckningar och<br />
arvskiften<br />
Generationsskiften<br />
Arkadiagatan 12 A, 00100 Helsingfors<br />
Tel. o9-6689 650, fax 09-6689 6510<br />
olof.rehn@rehnco.com<br />
vilket gläder jämställdhets minister<br />
Wallin.<br />
tipsanslagen för kultur, idrott<br />
och ungdom ökar med 19 miljoner<br />
euro. under minister Wallins tid i<br />
ministeriet har statens resursering<br />
för denna sektor ökat med 135 miljoner<br />
euro eller 30%. en ny kulturell<br />
språksatsning görs för främjande<br />
av kunskapen i kolt- och enaresamiska.<br />
Statsandelarna till kommunerna<br />
höjs med drygt 271 miljoner euro<br />
vilket ska trygga basservicen.<br />
”Svenskan ska<br />
tidigareläggas”<br />
- det finns ingen orsak att kompromissa<br />
bort svenskan som<br />
BJaRnE KalliS föreslår, enligt<br />
anna-MaJa HEnRiKSSon.<br />
-då timfördelningsarbetsgruppen<br />
kommit fram till att<br />
undervisningen i svenska ska tidigareläggas<br />
så ska vi arbeta för att<br />
förverkliga detta. vår strategi inom<br />
Sfp har varit att skapa stöd för förslaget,<br />
inte att kompromissa bort<br />
svenskan. i förlängningen handlar<br />
det om finlands framtid som ett<br />
land med två nationalspråk, inget<br />
mindre, avslutar He<strong>nr</strong>iksson.<br />
lassus-paavolainen fick gyllene<br />
förtjänsttecken<br />
eva S. lassus-paavolainen mottog<br />
i maj som första person det år<br />
2008 instiftade Sfp:s gyllene förtjänsttecken<br />
med lagerkrans.<br />
tecknet med diplom överräcktes<br />
den 26 maj under lokalavdelningsmötet<br />
för Sfp i munksnejden<br />
av Helsingforskretsens ordförande<br />
georg He<strong>nr</strong>ik Wrede. enligt statuterna<br />
tilldelas tecknet enskild partimedlem<br />
som gjort särskilt beak-<br />
tansvärda och mångåriga insatser<br />
i partiarbetet på minst kretsnivå.<br />
eva S. lassus-paavolainen har<br />
bland annnat varit en av eldsjälarna<br />
bakom de populära och regelbundet<br />
återkommande s.k. Solnaträffarna<br />
i munksnäs i Helsingfors,<br />
där medlemmar och andra intresserade<br />
kan träffa Sfp:s beslutsfattare<br />
och politiker på nära håll under<br />
otvungna former.<br />
MED 4_10 39
Den 1315 oktober samlas över 500<br />
delegater och Europas tredje största parti,<br />
European Liberal Democrats i Marina<br />
Congress Center i Helsingfors för sitt årliga<br />
toppmöte. <strong>SFP</strong> står tillsammans med<br />
Centern som arrangör för kongressen.<br />
Kongressen är ELDR:s motsvarighet<br />
till <strong>SFP</strong>:s partidag och samlar 500 politiker<br />
från Europas alla hörn. <strong>Med</strong> fem<br />
statsministrar, åtta EU kommissionärer<br />
och 85 Europaparlamentariker från<br />
ELDR innebär det att Finland kommer<br />
få besök av en hel del prominenta gäster<br />
till kongressen. Enbart Storbritanniens<br />
vice premiärminister Nick Cleggs parti<br />
LibDems kommer att flyga in en 50 personer<br />
stor delegation, inklusive sex stycken<br />
Europaparlamentariker. Tysklands utrikesminister<br />
Guido Vestervelles parti<br />
FDP är inte mycket sämre med en 40<br />
personer stor delegation, också den inkluderande<br />
sex Europaparlamentariker.<br />
Kongressens tema är i år: ”The challenges<br />
of demographic change” vilket kommer<br />
att märkas i alla anföranden, men kongressen<br />
tar också ställning till 19 stycken<br />
motionsförslag.<br />
Bland höjdpunkterna i programmet<br />
står onsdagens seminarium om framtidens<br />
europeiska arbetsmarknad med kulturminister<br />
Stefan Wallin, statsminister<br />
Mari Kiviniemi, EVA:s direktör Sixten<br />
Korkman, europaparlamentariker Lena<br />
Ek och Arcadas rektor He<strong>nr</strong>ik Wolff<br />
som talare.<br />
eldr-kongressen samlar<br />
toppolitiker i Helsingfors<br />
På torsdag håller Stefan Wallin sitt<br />
öppningstal tillsammans med ELDR:s<br />
ordförande europaparlamentariker<br />
Annemie Neyts och Irlands statsminister<br />
Brian Cowen. På fredagen talar<br />
Europaminister Astrid Thors, ALDE<br />
gruppens ordförande Guy Verhofstadt,<br />
EU kommissionär Olli Rehn och<br />
Europaparlamentariker Carl Haglund.<br />
Detta och mycket annat blir det i Marina<br />
Congress Center dessa dagar. På onsdag<br />
och torsdag kväll ordnas mottagningar<br />
på stadshuset och Marina Congress<br />
Center. Programmet i sin helhet hittas<br />
på <strong>SFP</strong>:s hemsida.<br />
<strong>SFP</strong> deltar i kongressen med en<br />
50 personer stark delegation. Några få<br />
ströplatser finns ännu i delegationen,<br />
om du är intresserad av att komma med<br />
på en av dem, ska du kontakta <strong>SFP</strong>:s internationella<br />
utskotts sekreterare Mats<br />
Löfström, mats.lofstrom@sfp.fi<br />
minister astrid thors hör till skaran talare<br />
under eldr-kongressen, som ordnas i marina<br />
Congress Center i Helsingfors i oktober.