IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
V I - S A M - S T U D E N T E R N A S F Ö R E N I N G<br />
företräda föreningen i utbildningens programråd, institutionsstyrelser och<br />
studentsektionen. Genom studentrepresentanterna är föreningen inbjuden att<br />
delta i universitetets officiella arbete. Mötesprotokollen brukar läggas ut på<br />
föreningens hemsida, och de anslås även på föreningens anslagstavla så att medlemmarna<br />
lätt ska komma åt dem. Förenings- och styrelsemöten är främst en<br />
angelägenhet för styrelsemedlemmarna, och de sker oftast i det lilla föreningsrummet<br />
i en av universitetsbyggnadernas källarkorridorer. Få av de övriga studenterna<br />
verka delta vid dessa möten. Under en kortare period gav en grupp<br />
kring styrelsen ut en egen tidskrift som ytterligare ett sätt att nå medlemmarna.<br />
Där kunde styrelsemedlemmar och övriga intresserade skriva om utbildningen<br />
och SAM-studenterna. Ett av numren handlar exempelvis om: ’en nollas betraktelser’,<br />
foton och reportage om nollningen av de nya studenterna, en artikel om<br />
vett och etikett vid middagstillställningar, rapport från studiebesök i Stockholm<br />
och en intervju med en förebildlig före detta student om hennes arbetsuppgifter.<br />
Det mer seriösa blandas med lite lättsamt skvaller och (hetero-)sexuella<br />
anspelningar om vad som hänt mellan olika studenter på olika studentfester.<br />
147<br />
I denna korta beskrivning av föreningssammanhanget vill jag framhålla den<br />
stora betydelse som utbildningsfrågorna har. På den punkten är skillnaden stor<br />
gentemot NATEK-föreningen, vilket är ett utryck för att föreningarna använder<br />
sig av olika diskurser om studenten. I det avsnitt som följer ges en beskrivning<br />
av hur medlemmarna i SAM-föreningen konstruerar sin ideala identitet.<br />
SAM-medlemmen och den meritokratiska diskursen<br />
När SAM-medlemmarna försöker skapa en ideal särskiljande identitet, aktiverar<br />
även de historiska diskurser om studenten, närmare bestämt den meritokratiska<br />
diskursen med studenten som framtidsmannen i rikets tjänst. Denna<br />
diskurs uttrycktes som tidigare beskrivits redan under 17- och 1800-talet, då<br />
statens behov av kunniga, välutbildade och lojala människor växte. Den tidens<br />
manliga studenter såg sig själva som just de människor som samhället var beroende<br />
av. Ur detta föddes också den självkänsla och det självförtroende med vilka<br />
de tog sig rätten att definiera och tala om samhällets bästa. De såg sig själva som<br />
något av en kommande elit, en bild de redan under studietiden arbetade för att<br />
uppnå, bland annat genom att på olika sätt och i olika sammanhang formellt<br />
organisera sig för att göra sina röster hörda i olika frågor. Men de uttryckte<br />
också sin mening under mer festbetonade sammanhang, i till exempel karnevaler<br />
eller i de ceremoniella studentfester som ordnades för att fira något ’större’,<br />
som exempelvis yttrandefrihet eller kung och fosterland.<br />
_________________________________________________<br />
147 SAM-studenternas tidskrift.<br />
99