IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I D E N T I T E T S S K A P A N D E I S T U D E N T F Ö R E N I N G E N<br />
struerad på ett sätt som gör det svårt för kvinnor att överensstämma med den<br />
fullt ut. Trots de tankar om jämställdhet som uttrycks är det ändå den symboliskt<br />
manliga studenten som förknippas med den ideala identiteten.<br />
Den sorglösa studenten som köns- och klasskonstruktion<br />
NATEK-medlemmarnas ideala identitet har beskrivits som en nutida aktivering<br />
av skrådiskursen, dels i förhållande till studier och framtiden, dels och<br />
framför allt i relation till livet som student i NATEK-föreningen. Ett annat<br />
perspektiv på den ideala identiteten presenterades också genom det ideologiska<br />
dilemma en jämställdhetsdiskurs och det symboliskt kvinnliga orsakar för<br />
medlemmarna. Hitintills har betydelsen av klass och kön bara fått skymta fram<br />
mer eller mindre mellan raderna. Det har till exempel framgått hur medlemmarna<br />
själva uppfattar kön i olika sammanhang, men i detta avsnitt ska de<br />
olika uttrycken för den sorglösa studenten diskuteras som förknippade med<br />
maskulinitet och en viss klassposition. Därvid kommer jag att stödja mig på<br />
tidigare forskning.<br />
Till att börja med bör det sägas några ord om hur NATEK-medlemmen skapar<br />
sig själv som student i förhållande till studier och framtid. Jag har redan i den<br />
historiska beskrivningen påtalat hur manliga studenter, i regel från de övre<br />
samhällsskikten, i en universitetsmiljö präglad av skråets världsbild mer eller<br />
mindre förväntades leka av sig under sin studietid. Detta visade sig inte minst i<br />
att studenterna kunde begå handlingar som räknades som brott för icke-studenter<br />
men tolererades inom universitetets värld. En sådan bild av, eller diskurs om<br />
studenten, har också förekommit även efter det att andra diskurser blivit hegemoniska.<br />
När studenten började skapa bilden av sig själv som framtidsmannen<br />
i rikets tjänst i enlighet med en meritokratisk diskurs, levde element från den<br />
sorglösa studenten kvar. I Tjeders (2003, s 103, 172) avhandling citeras till<br />
exempel August Strindberg när han i mitten av 1800-talet beskriver hur (de<br />
manliga) studenterna i Uppsala var en slags överklass som kunde vara fattiga, gå<br />
illa klädda, sjunga, dricka och berusade slåss med polisen utan att tappa sitt<br />
anseende eller straffas. Att detta gått an kan alltså förklaras med att de manliga<br />
studenterna förväntades bli en slags överklass även efter sina studier. Efter studietiden<br />
väntade allvarliga och krävande uppgifter i samhällets tjänst, och de<br />
behövde därför få rasa ut ansågs det. Denna diskurs om studenten har sedan levt<br />
kvar, och även för NATEK-medlemmarna verkar studentlivet, snarare än studierna<br />
stå i fokus. En viktig skillnad är dock att de inte ser sig själva som en<br />
blivande elit eller offentliga personer med politiskt inflytande. Det tyder på att<br />
den meritokratiska diskursen nu är dominerande och att en sorglös student<br />
utan vare sig ett visst mått av kulturellt eller organisatoriskt kapital, inte kan<br />
vänta sig någon särskilt framskjuten position i dagens samhälle. Dessutom är<br />
medlemmarna studenter på ett av dagens massuniversitet, och de intar inte<br />
92