IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I D E N T I T E T S S K A P A N D E I S T U D E N T F Ö R E N I N G E N<br />
om akademin och det lärda som något manligt vilket ofta leder till att kvinnor<br />
missgynnas vid lönesättning och anslagstilldelning. Det är inte heller ovanligt att<br />
kvinnor avfemininiseras om de uppnår maktpositioner (se till exempel Søndergaard,<br />
2005), eller till och med smutskastas. 86<br />
Akademin har historiskt sett också varit en institution för de mer välsituerade<br />
samhällsklasserna, och den sociala snedrekryteringen till högre utbildning började<br />
inte jämnas ut förrän under 1940-talet (SOU 2003:96). Den högre utbildningen<br />
har dessutom ända in i nutid fungerat som ett verktyg för medelklassen<br />
att i en framväxande meritokrati garantera sina barn trygga samhällspositioner.<br />
87 I den historiska beskrivningen har vi mött många exempel på att<br />
studenter med kraft av sitt kulturella kapital ansett sig stå över vissa samhällsgrupper<br />
eller att studenter tagit sig rätten att tala och höras i samhällsdebatten.<br />
Detta har dock inte varit alla studenter förunnat. Kvinnor har fått kämpa sig till<br />
detta självförtroende och förmågan att tala i olika egna föreningar. Också studenter<br />
från hem med lågt kulturellt kapital har fått arbeta hårt för att erövra det<br />
akademiska språket och modet att uttrycka sig.<br />
Men med tiden har det som sagt skett vissa förändringar. Medan endast ett fåtal<br />
studenter tros varit inskrivna vid Uppsala universitet under dess dryga första<br />
hundra år, hade 32 procent av befolkningen i åldern 25-64 år en eftergymnasial<br />
utbildning år 2002. Ända fram till slutet av 1800-talet utgjorde kvinnor noll<br />
procent av studentkåren, men år 2001, 120 år senare utgör de en majoritet (ca<br />
60 procent) av grundutbildningsstudenterna i högskolan. I dagens högre utbildning<br />
genererar kön skillnader inom universitet och högskola. Kvinnorna återfinns<br />
enligt SOU 2003:96 främst inom utbildningar som leder till yrken inom<br />
hälso- och sjukvård, samhällsvetenskap/juridik/handel/administration samt<br />
pedagogisk verksamhet (se även SCB, 2005b). Den största andelen män söker<br />
sig däremot till utbildningar som leder till arbeten inom teknik och till-<br />
_________________________________________________<br />
86 Luke och Gore (1992) beskriver liknande hur kvinnor, men även andra grupper,<br />
definieras som de andra, och därmed blir orättvist behandlade i akademin. Författarna<br />
menar att en sexistisk diskurs, en patriarkal diskurs samt en phallocentrisk diskurs<br />
(mannen som norm förvandlad till neutrala förgivettagna normer) är verksamma i denna<br />
process (se även Fogelberg, 1999). Søndergaard (1994, 1996) visar hur kvinnor har svårare<br />
att överensstämma med bilden av den professionella/akademikern än vad män har<br />
eftersom det symboliskt kvinnliga tenderar att tolkas som oseriöst/oprofessionellt. När det<br />
gäller problematik som rör studenter är sexuella övergrepp på kvinnliga studenter särskilt<br />
uppmärksammat i Nordamerika med sitt speciella campusliv och fraternities-traditioner.<br />
Se till exempel specialnumret av Violence Against Women (1996) eller de handlingsprogram<br />
som formulerats i försök att komma till rätta med problemen (till exempel Grauerholtz,<br />
1999; Lonsway, 2000).<br />
87 Se till exempel Bourdieu (1979, 1993) och Young (1965) som i en satir beskriver hur<br />
aristokratins klassprivilegier tar ny skepnad i meritokratin och de klassgrupperingar som<br />
rangordnas utifrån intellektuella meriter.<br />
66