IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I V - ’ S T U D E N T E N ’ S O M E N K Ö N S - O C H K L A S S K O N S T R U K T I O N :<br />
E N G E N E A L O G I S K A N A L Y S A V T I D I G A R E F O R S K N I N G<br />
metoder. Skoglund (2000, s 22) benämner denne student som ”nationens<br />
hopp”. Den höga status denna studentroll kom att få uttrycktes bland annat i de<br />
praktfulla nationshusen och de formella och ritualiserade festligheterna som<br />
hölls där. Vid dessa tillfällen framhöll studenterna sina kunskaper, sitt vetande<br />
och sitt engagemang för nationella angelägenheter. Till skillnad från sorglösa<br />
studenter betraktar sig ’nationens hopp’ som den blivande samhällseliten och<br />
ställer krav på tillbörlig respekt redan under studenttiden. Arvet av denna roll är<br />
mest framträdande vid så kallade elitutbildningar, till exempel Handelshögskolan.<br />
Den genealogiska analysen resulterade alltså i dessa två bilder av studenten, och<br />
de bilderna går igen i min tolkning av föreningsmedlemmarnas ideala identitet<br />
och identitetsarbete. Efter denna korta sammanfattning vill jag försöka kontextualisera<br />
det nutida sammanhang i vilket dessa diskurser, bilder av studenten,<br />
möter mina informanter och aktiveras på olika sätt. Därefter redogör jag för<br />
hur detta möte kommer till uttryck i mina informanters berättelser.<br />
Kön, klass och nya innebörder av studenten i<br />
massuniversitetet?<br />
Det sammanhang inom vilket mina informanter befinner sig skall beskrivas<br />
med hjälp av statistik och olika idéer om den högre utbildningen i Sverige idag.<br />
Därmed vill jag också försöka säga ytterligare något om de maktstrukturer och<br />
institutionella praktiker som är knutna till livet som student (de los Reyes &<br />
Mulinari, 2005). En förståelse av kontexten är också nödvändig för att kunna<br />
begripa informanternas handlingar och därmed deras identitetsskapande.<br />
Dagens högre utbildning kan ses som ett sammanhang där många gamla, till<br />
och med medeltida, normer, värderingar, traditioner och ritualer lever kvar.<br />
Vissa har levt kvar i ganska oförändrat skick medan andra i olika grader förändrats<br />
på olika sätt. När de första kvinnorna fick tillträde till akademin blev till<br />
exempel den manliga symboliken som kommit att känneteckna studenten och<br />
det lärda mycket tydlig. Visserligen har ett jämställdhetsarbete underlättat och<br />
förbättrat kvinnors möjligheter att ta del av högre utbildning men fortfarande<br />
måste många kvinnor anpassa sig till en symboliskt manlig norm inom akademin.<br />
Denna norm är tydlig sett både ur ett ledarskaps- och personalperspektiv<br />
(se till exempel Haake, 2004; Mählck, 2003; SOU 1995:110; Wold & Chrapkowska,<br />
2004), och ur ett studentperspektiv (se till exempel Börjeson & Meyer,<br />
1997). Wold och Chrapkowska (2004) ger många exempel på hur kvinnliga<br />
akademiker och forskare diskrimineras, bland annat när det gäller lön och<br />
forskningsanslag. Förutom ”aktiv okunskap” (s 353), det vill säga okunskap om<br />
och ovilja att ta till sig kunskap om att kvinnor i många fall är missgynnade,<br />
drabbas kvinnor av omvärldens fördomar. Dessa fördomar utgår från normen<br />
65