IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I V - ’ S T U D E N T E N ’ S O M E N K Ö N S - O C H K L A S S K O N S T R U K T I O N :<br />
E N G E N E A L O G I S K A N A L Y S A V T I D I G A R E F O R S K N I N G<br />
Eleven, uppstår enligt Skoglund (2000) efter 1977 års universitetsreform och är<br />
en student som aldrig har lämnat gymnasiet utan talar om klassrummet, klassen,<br />
skrivning och läxor. För att vara säker på att göra rätt vill eleven ha tydliga anvisningar<br />
och svar. Likt den sorglöse studenten vill eleven inte ha ansvar för annat<br />
än de egna studierna och deltar gärna i nollningsritualer och liknande festtraditioner.<br />
Enligt min mening är det intressanta i detta resonemang att denna<br />
elev, som beskrivs som en icke-student, med stor sannolikhet är en kvinna,<br />
eftersom ett flertal kvinnodominerade utbildningar, till exempel vårdutbildningar<br />
och lärarutbildningar, kom att inordnas i högskolan/ universitetet<br />
1977. Under 1970-talet blir också kvinnor i majoritet på universitetens grundutbildningsnivå<br />
(se till exempel Wold & Chrapkowska, 2004). Fritidsstudenten<br />
ses av Skoglund (2000) som ett resultat av universitetens allt mer utbyggda<br />
distansundervisning. Denna student träffar sällan lärare och medstudenter eftersom<br />
hon eller han ofta läser på halvfart parallellt med yrkesarbete. Skoglund<br />
menar att fritidsstudenten framför allt identifierar sig med sin yrkesroll och att<br />
studierna därför blir till en fritidssysselsättning. 82 Som jag ser det är även fritidsstudenten<br />
en icke-student som förknippas med det symboliskt kvinnliga eftersom<br />
kvinnor utgjort ungefär två tredjedelar av distansstudenterna under läsåren<br />
1994/95-2003/04 (SCB, 2005a, s 18). Jag vill därför hävda att kvinnliga studenter,<br />
eller studenter med litet utbildningskapital, knappast kunnat anpassa sig<br />
oproblematiskt eller slumpmässigt till de tolv olika studentroller som Skoglund<br />
identifierat. 83 Beskrivningen av framför allt eleven och fritidsstudenten är viktiga<br />
då de ger en antydan om hur olika grupper uttrycker olika innebörder av<br />
studenten. Inte minst går det att utläsa något om hur dessa olika innebörder,<br />
bilder av studenten, värderas.<br />
Bilden av studenten i NATEK-, SAM- och MED-föreningen<br />
Jag har tidigare beskrivit hur den genealogiska analysen av studenten bidrog till<br />
att tydliggöra hur ’mina’ informanter konstruerar sig själva i förhållande till<br />
olika bilder, förhandsinställningar, av studenten. Innan jag beskriver medlemmarnas<br />
ideala identitet och identitetsskapande vill jag därför säga några ord om<br />
vilka två idéer om studenten jag ser som mest och tydligast aktiverade i de tre<br />
föreningarna. För det första är det den bild av studenten som konstituerades<br />
_________________________________________________<br />
82 Även Aittola (1995) menar att studentkulturen i Finland blivit mer fragmentarisk och<br />
därför inte lika vital och fristående längre, på grund av att allt fler studenter både studerar<br />
och deltidsarbetar.<br />
83 Hur klass och kön förhåller sig till den nya typ av student Silver & Silver (1997, s 166),<br />
utifrån amerikanska och brittiska förhållanden, beskriver som ”consumer” eller ”customer”<br />
vore intressant att studera. Dessa studenter uppfattas köpa en produkt, en utbildning, och<br />
börjar därmed som konsument ställa högre krav på varan. Risken med detta är att<br />
studenterna fjärmas från utbildningen som process och att de därmed avstår från sitt eget<br />
aktiva deltagande och inflytande i utbildningen.<br />
63