IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I D E N T I T E T S S K A P A N D E I S T U D E N T F Ö R E N I N G E N<br />
grad som del i staten. 72 Kritiken mot den utvecklingen växte bland studenterna<br />
och tog sig bland annat uttryck i den ovan nämnda ockupationen av det egna<br />
kårhuset. Efter denna händelse ökade avståndet mellan statsmakten och SFS,<br />
och inte förrän under 1980-talet kunde SFS återta något av sitt tidigare inflytande<br />
i riksdag och regering (Skoglund, 1994).<br />
Mer etablerade studentorganisationer, till exempel kårpartier på lokal nivå,<br />
tycks under 1980-talet ha fått större konkurrens om studenternas uppmärksamhet.<br />
De har fått lämna mer plats åt dels de partipolitiskt obundna och gemensamma<br />
studentfrågornas partier, dels de mindre partierna som har ämnesrepresentation<br />
och sakfrågor som sina främsta uppgifter (Andrén, 1988).<br />
Vissa av dessa skulle med Pinners (1969, s 71) terminologi kunna kallas ”interest<br />
organizations” vars främsta syfte är att bevaka studenternas intressen. Framför<br />
allt försöker denna typ av organisationer att värna om studenternas fysiska<br />
hälsa och ekonomi genom att exempelvis förhandla fram studentrabatter i olika<br />
affärer, resebolag eller idrottsanläggningar. Vanligtvis är dessa intresseföreningar<br />
obligatoriska, i den meningen att studenten betalar en allmän avgift, exempelvis<br />
till studentkåren, som sedan förmedlar en viss summa till aktuell förening. Detta<br />
förfaringssätt gör att många studenter knappt är medvetna om att de är medlemmar<br />
i en viss förening, och deras deltagande i föreningsaktiviteter eller val är<br />
följaktligen lågt. Oftast strävar studenterna i denna typ av organisation efter att<br />
vara opolitiska, även om de emellanåt kan ta ställning i olika enskilda politiska<br />
frågor.<br />
_________________________________________________<br />
72 Olof Palme var till exempel ordförande i Sveriges Förenade Studentkårer under 1950-<br />
talet (Skoglund, 1994).<br />
58