IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I D E N T I T E T S S K A P A N D E I S T U D E N T F Ö R E N I N G E N<br />
I Sverige tog sig alltså studentradikalismen nästan byråkratiska former. Tänkbara<br />
förklaringar till detta kan enligt Skoglund (1994) vara att svenska studenter<br />
genom en senare skolstart och längre utbildningstid var äldre än studenter i<br />
många andra länder. Sedan åtminstone början av 1900-talet har därför den<br />
svenska studenten setts som en vuxen person. Genom det historiska nationsobligatoriet,<br />
senare kårobligatoriet, har svenska studenter dessutom haft en egen<br />
ekonomisk och administrativ organisation som möjliggjort politiskt inflytande.<br />
Då Sveriges Förenade Studentkårer 69 bildades 1921 kunde organisationen,<br />
i kraft av att företräda alla landets studenter, förbättra det politiska inflytandet<br />
ytterligare. 70 Den socialdemokratiska regeringens olika politiska satsningar<br />
på Sveriges Förenade Studentkårer kan ses som försök att, liksom tidigare<br />
i historien, ta kontroll över och kanalisera eventuellt missnöje hos studenterna<br />
till mer ordnade former. Vid denna tid hade antidemokratiska åsikter<br />
börjat göra sig gällande vid tyska universitet, och den svenska regeringen försökte<br />
genom sitt handlande stävja liknande tendenser i Sverige. Tyska socialdemokrater<br />
hade dessutom blivit motarbetade av ämbetsmän, och en ökad<br />
statlig kontroll av de svenska studenterna kan också ses som ett försök att kontrollera<br />
framtidens svenska ämbetsmän. Statsmaktens betoning av ”det gamla<br />
svenska ämbetsmannaidealet med sin opartiskhet och brottsliga lojalitet mot<br />
den politiska överheten” (s 54 f) fyllde kanske samma syfte. 71<br />
_________________________________________________<br />
69 Se även Åhsberg (1995) som skriver om den roll Sveriges Förenade Studentkårer spelade<br />
inom internationell politik under mellankrigstiden genom sitt deltagande i den<br />
internationella studentorganisationen. SFS och dess verksamhet som konstruktion av<br />
symboliskt manlig medelklass utreds inte eftersom Åhsberg gör en allmän beskrivning av<br />
organisationen. De namn som nämns är dock idel manliga, och på de bilder som visar de<br />
engagerade studenterna, är det kostymprydda och vitskjortade män som blickar in i<br />
kameran.<br />
70 Tomasson och Allardt (1969) menar att svenska studenters tradition av organisering och<br />
statsmakternas vilja att lyssna till dem egentligen gäller för alla de skandinaviska länderna.<br />
Författarna menar att den status högre utbildning och kunskap länge haft i Skandinavien<br />
är en av förklaringarna till att studenter fått större möjlighet att höras än i andra länder.<br />
71 Regeringen införde också, från slutet av 1930-talet, de första studiemedlen för att<br />
studenter från de lägsta klasserna skulle få möjlighet att ta del av högre utbildning. Med<br />
denna åtgärd hoppades regeringen på sikt garantera ett stöd för socialdemokratin<br />
(Skoglund, 1994).<br />
56