IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I I I - M E T O D O L O G I S K A R E S O N E M A N G O C H M E T O D F R Å G O R<br />
förstå varken de gemensamma praktikerna, de sociala relationerna inom föreningen<br />
och till andra (föreningar, studenter, aktörer), eller den ideala identiteten<br />
i studentföreningen.<br />
Det som istället blev av främsta värde i arbetet med narrativen var de berättelser<br />
om kön och klass i studentföreningen, samt de ’kritiska händelser’, som där<br />
kunde urskiljas och därmed lyftas ut för vidare analys. Berättelserna om kön och<br />
klass var reflektioner och påståenden berättade dels som svar på konkreta frågor<br />
om betydelsen av kön och klass, dels som informanternas spontana betraktelser.<br />
De kritiska händelserna handlade om olika exempel på normöverträdelser eller<br />
händelser informanterna valde att berätta om, förmodligen därför att de ansett<br />
dem vara anmärkningsvärda. Händelserna blev intressanta därför att de kunde<br />
ses som störningar i den gemensamma berättelsen om den ideala identiteten.<br />
Genom dessa exempel blev den ideala identiteten och hur den konstrueras, representeras,<br />
ifrågasätts och omförhandlas tydligare.<br />
Berättelserna om klass och kön, de kritiska händelserna, samt hemsidematerialet<br />
och SAM-föreningens tidskrift, analyserades alltså vidare för att förstå hur<br />
informanterna, i sitt sociala sammanhang, retoriskt uttrycker världen och den<br />
ideala identiteten. Det innebar att jag försökte tolka vad informanterna gör<br />
med sitt tal, det vill säga hur de beskriver världen och hur de vill framställa sig<br />
själva när de pratar eller beskriver sig själva på hemsidan. På så sätt försökte jag<br />
förstå data genom att till exempel reda ut det Winther Jørgensen & Phillips<br />
(2000, s 115) beskriver som det som ”står på spel” i människors talhandlingar<br />
och hur de försöker uppnå detta med olika retoriska verktyg. Ett exempel på<br />
detta är när människor med olika medel, till exempel ordet man, generaliserar<br />
något så att detta framstår som allmängiltigt och naturligt. Ett annat exempel är<br />
när en talare använder kontraster för att förstärka drag hos individer eller grupper<br />
som gör att talaren själv, eller gruppen denna tillhör, framhålls som positiv.<br />
Poängen med en sådan analys är dock inte att redogöra för de retoriska verktygen<br />
utan att få en bild av vad en informant försöker uppnå genom att använda<br />
dem. Jag har strävat efter att förstå vilken ideal identitet informanterna uttrycker,<br />
antingen som något eftersträvansvärt eller svåruppnåeligt och problematiskt.<br />
De senare berättelserna kunde beskrivas i termer av ideologiska dilemman.<br />
Föreningarnas eget material analyserades med samma analysmetod som<br />
exempel på data där styrelsemedlemmar, och ibland övriga studenter, re-presenterar<br />
den ideala identiteten genom att framställa gruppen på ett särskilt sätt.<br />
Med hjälp av denna analys kunde data beskrivas både i termer av ideal identitet<br />
som något gemensamt, men också som ideologiska dilemman där denna identitet<br />
hamnar i olika sorts ifrågasättanden.<br />
Resultatet av hela analysarbetet presenteras som en beskrivning av den gemensamma<br />
ideala identitetens innebörder och hur medlemmarna skapar identite-<br />
31