IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I I - T E O R E T I S K A U T G Å N G S P U N K T E R O C H B E G R E P P<br />
Som kontrast framhåller den andre den ideala identiteten ännu starkare som<br />
den goda och eftersträvansvärda identiteten. Begreppet den andre är därför<br />
viktigt för att förstå vem eller vilka som utesluts från möjligheten att tillägna sig<br />
den ideala identiteten. 18 Detta säger i sin tur något om vem eller vilka som har<br />
tillträde till diskursen och möjlighet att konstruera sig i enlighet med en ideal<br />
identitet. På så vis finns en möjlighet att begripa hur diskurs och ideal identitet<br />
konstituerar och är konstituerade i termer av sociala kategorier som till exempel<br />
klass och kön.<br />
Symboliskt kapital<br />
Ett annat begrepp av relevans för att studera ideal identitet är Bourdieus (1984)<br />
begrepp symboliskt kapital. 19 Med detta begrepp kan den ideala identiteten<br />
betraktas i förhållande till vilka intressen som anses värdefulla och som förknippas<br />
med ’det ideala’, det vill säga vilka kapital som symboliserar en viss social<br />
identitet. Symboliskt kapital kan beskrivas som “det som erkännes” eller det<br />
som olika sociala grupper igenkänner som värdefullt och som de tillerkänner ett<br />
värde (Broady, 1990, s 169). Det som människor anser vara värdefulla intressen,<br />
symboliskt kapital, kan begripas som det människor brukar sin tid till. När<br />
människor praktiskt engagerar sig i olika sociala aktiviteter, intressen, engagerar<br />
de sig alltså i de symboliska värden som står på spel. I Foucaults mening innebär<br />
därför att engagera sig i något även att normaliseras och disciplineras till en viss<br />
ideal identitet (se Jóhannesson, 1988).<br />
Bourdieu (1984, s 113) framhåller att olika sorters kapital eller kunskaper är<br />
giltiga inom olika fält ”because capital is a social relation, i.e., an energy which<br />
only exists and only produces its effects in the field in which it is produced and<br />
reproduced”. Det symboliska kapitalet kan alltså anta mer specifika former vid<br />
olika tidpunkter och i olika sociala sammanhang, till exempel ekonomiskt<br />
kapital, kulturellt kapital och socialt kapital (Bourdieu, 1995; Bourdieu &<br />
Wacquant, 1992). Det ekonomiska kapitalet är förfogande över pengar eller<br />
andra finansiella tillgångar. Kulturellt kapital kan beskrivas som insikt om eller<br />
tillgång till kunskap om (fin-)kulturella sfärer, dit till exempel högre utbildning<br />
kan räknas, och hur man för sig i dessa sfärer. Särskilt betonas vikten av att<br />
_________________________________________________<br />
18 Enligt Hall (1997) är de allra enklaste och tydligaste skillnaderna med vilken diskursen<br />
skapar ordning och konstituerar människor dikotomier som uttrycker normativa<br />
skillnader i termer av exempelvis bra-dåligt, gott-ont, högt-lågt och så vidare. Därför utgör<br />
den ideala identiteten och ’den andre’ ofta en dikotomt uttryckt relationell skillnad som är<br />
någorlunda lätt att upptäcka.<br />
19 I likhet med Fraser (1992) ser jag både Foucault och Bourdieu användbara för att förstå<br />
identitetsskapande. Fraser beskriver bland andra dessa författare som centrala utifrån vad<br />
hon kallar ”en pragmatisk diskursteori” (s 62), vars utgångspunkt är att förstå hur<br />
människors sociala identiteter formas och förändras.<br />
21