IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I I - T E O R E T I S K A U T G Å N G S P U N K T E R O C H B E G R E P P<br />
ideal identitet (se Kohler Riessman, 2000) använder jag för att beskriva det sätt<br />
att vara människa som en grupp individer enligt diskursens ordning mer eller<br />
mindre omedvetet och oreflekterat uppfattar som en önskvärd och eftersträvansvärd<br />
identitet. 15 Den ideala identiteten kan därför ses som gruppens sätt<br />
att försöka re-presentera det diskursen definierar som en förebildlig människa.<br />
I Foucaults mening ser jag mina informanters sätt att re-presentera den ideala<br />
identiteten som ett uttryck för att de införlivat det diskursen konstituerat som<br />
det mest tänkbara, kloka och sanna sättet att vara människa. Därför beskriver<br />
jag också informanterna som att de, i enlighet med diskursens disciplin, verkar<br />
sträva efter, tycks välja eller försöker erövra. Jag vill dock en gång för alla tydliggöra<br />
för läsaren att det inte är ett humanistiskt subjekt som avses när jag använder<br />
dessa verb. Poängen med detta sätt att skriva är att försöka beskriva hur<br />
individer, enligt diskursens logik, mer eller mindre omedvetet eller oreflekterat<br />
förstår ideal identitet som något eftersträvansvärt. Foucault beskrev denna disciplinering,<br />
individens införlivande av diskursens normer till sina egna, som<br />
”jagteknologier” (Foucault & Sennett, 1985, s 37). Foucault menar vidare att<br />
dessa jagteknologier uttrycks i den enskilda människans sätt att kontrollera<br />
både sin kropp, sina tankar och sitt beteende för att omvandla, göra sig själv, för<br />
att nå ”ett visst tillstånd av perfektion, lycka, renhet och övernaturliga krafter”<br />
(se även Foucault, 1988). En annan poäng är att den ideala identiteten inte är<br />
lika tillgänglig för alla dem som uppfattar den som eftersträvansvärd. En del<br />
släpps över huvud taget inte in i diskursen. Andra får visserligen tillträde men<br />
har svårt att överensstämma med den ’förebildliga människan’.<br />
I detta arbete används alltså begreppet ideal identitet som ett sätt att förstå en<br />
grupps gemensamma eftersträvade sociala identitet. Denna ideala identitet<br />
tillhandahålls inom en viss diskurs och uttrycker gruppens gemensamma tankar<br />
om vilka de vill vara i stereotypa termer (se till exempel du Gay, 1996; Åmossa,<br />
2004). Den konstrueras i enlighet med det Bourdieu (1984) beskriver som att<br />
särskilja sig. Ideal identitet handlar därför om att positionera sig i relation till,<br />
eller från, andra gruppers sociala identiteter och de innebörder och symboler<br />
som utmärker dessa. I enlighet med Foucaults (1993a) resonemang antar jag att<br />
det inom en viss diskurs kan finnas olika ideala identiteter som sorteras enligt<br />
en viss hierarki. De enskilda individerna i gruppen förhåller sig till den ideala<br />
identiteten genom att försöka överensstämma med, re-presentera eller omförhandla<br />
den. Denna sociala identitet är dock svår att helt och hållet uppfylla, eller<br />
snarare överensstämma med, då den som tidigare nämndes är stereotyp och<br />
därför ideal i en generaliserande mening. Begreppet ideal (identitet) försöker<br />
därmed beskriva det som är eftersträvansvärt men samtidigt mer eller mindre<br />
_________________________________________________<br />
15 Kohler Riessman (2000, s 11) analyserar narrativ med hjälp av begreppet ”(preferred)<br />
identities” som informanterna antas re-presentera i sina berättelser.<br />
19