IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I D E N T I T E T S S K A P A N D E I S T U D E N T F Ö R E N I N G E N<br />
De frågorna formuleras mer precist i avhandlingens syfte och frågeställningar,<br />
och jag har försökt att tydliggöra både för mig själv och andra hur jag gått till<br />
väga för att besvara dem. Som forskare har jag utgått från ett bestämt perspektiv,<br />
eller annorlunda uttryckt: jag har beskrivit och tolkat det utsnitt av verkligheten,<br />
som mina informanter re-presenterar, med hjälp av vetenskapliga diskurser<br />
om diskurser, identitet och särskiljande. Denna berättelse är således mitt sätt<br />
att beskriva särskiljande identitetsskapande i studentföreningen, och jag har<br />
genomgående i texten försökt hjälpa läsaren att själv kunna göra en bedömning<br />
av den kunskap som presenteras här.<br />
Pedagogik och diskursteoretisk tradition<br />
Till sist skulle jag också vilja skriva några ord om den diskursteoretiska traditionen<br />
och hur den har använts i detta arbete. Som jag ser det är diskursteori en<br />
fruktbar ansats för att studera pedagogiska problem, som i vid bemärkelse<br />
handlar om hur människor formas och formar sig själva i olika sociala sammanhang.<br />
Jag har försökt förstå hur enskilda människor skapar sina identiteter<br />
genom att läsa ett samhälles mer eller mindre förgivettagna kartor, eller snarare<br />
diskurser. Jag har utgått från att identitetsskapande bygger på ett särskiljande<br />
från andra och att identitetsskapande inte är enkelt och fritt från motsägelser,<br />
utan en ständigt pågående process där människor ställs inför olika dilemman.<br />
Identitetsskapande är präglat av både kontinuitet, förskjutning och förändring.<br />
Jag menar därför att den diskursteoretiska traditionen erbjuder pedagogen ett<br />
intressant, mångsidigt och problematiserande perspektiv för att studera hur<br />
människan blir till människa. Inte minst står den för en reflexiv hållning till det<br />
forskande subjektets egna föreställningar och förmåga att argumentera för sin<br />
framställning av verkligheten. Den ger dessutom goda möjligheter att studera<br />
hur vi till vardags använder språket för att ge vår tillvaro och våra identiteter<br />
mening. Som människor skapar vi ständigt oss själva i det vardagliga, i samtal<br />
och andra sociala praktiker. Och när vi gör det gjuter vi inte bara liv i oss själva<br />
utan även i de olika sociala kategorier som för tillfället sätts på spel i det specifika<br />
sammanhanget. Identitet handlar i så måtto lika mycket om subjektet som<br />
dess plats inom olika maktrelationer. För att tala med Foucaults språk betyder<br />
detta att en pedagog måste förstå att där finns ingen neutral position. All den<br />
kunskap vi skapar refererar alltid till dåtidens, nutidens och framtidens komplexa<br />
nätverk av betydelser. Kunskap är alltid makt.<br />
164