IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I X A V S L U T A N D E R E F L E K T I O N E R<br />
Jag har utgått från begreppet intersektionalitet för att försöka förstå hur de två<br />
sociala kategorierna kön och klass genomskär varandra och hur de olika ideala<br />
identiteterna utgör samtidiga uttryck för kön och klass. Jag har dock upplevt att<br />
språket utgjort en begränsning för att presentera denna samtidighet. Det bör<br />
dessutom påpekas att studenten även konstitueras av andra sociala kategorier<br />
som inte studerats i detta arbete. En sådan är sexualitet som är intimt förknippat<br />
med olika könskonstruktioner. Den heterosexuella mannen intar en överordnad<br />
position som drivande och stark inte bara i det kommande yrkeslivet,<br />
utan även som den aktive erövraren när det gäller sexuella handlingar (se även<br />
Søndergaard, 1994, 1996). I vilken mån och på vilket sätt studentföreningen<br />
fungerar som en plats där heterosexualitet återskapas eller möjligen utmanas<br />
vore ett intressant och viktigt forskningsområde. En annan viktig social kategori<br />
är ras eller etnicitet, och en angelägen forskningsfråga handlar om hur den<br />
dimensionen påverkar människors möjlighet att få tillträde till den meritokratiska<br />
diskursen och att göra sig synliga och hörda som kunniga subjekt med rätt<br />
till inflytande. En tredje och allt mer framträdande kategori är ålder: På distansutbildningar<br />
och nätbaserade utbildningar återfinns många äldre studenter, som<br />
inte får tillgång till det traditionella studentlivet, och de är ofta helt osynliga på<br />
campus och i universitetens byggnader. Hur ska dessa studenter kunna delta i<br />
institutionsstyrelsemöten eller programrådsmöten, och vilka reella möjligheter<br />
har de att synas och höras? Alla dessa frågor pekar också på vikten av att påpeka<br />
det självklara: studenten är ingen entydig social kategori.<br />
Några ord om process och resultat<br />
I den här avhandlingstexten har jag försökt att väva in mina reflektioner över<br />
avhandlingsarbetets villkor där jag bedömt att innehållet borde kommenteras.<br />
Några frågor kring detta kan dock förtjäna att behandlas mer sammanhållet.<br />
För det första har detta arbete funnits med mig under en ganska lång tid. Allt<br />
eftersom mina teoretiska utgångspunkter tog form, har de i samspel med det<br />
empiriska materialet bidragit till att min förståelse av vad det innebär att vara<br />
student och aktiv i en studentförening successivt förändrats. Min teoretiskt<br />
grundade förståelse utgick till att börja med från Bourdieus arbeten om särskiljandets<br />
logik. Efterhand blev jag mer bekant med Foucault och den diskursteoretiska<br />
traditionen, och fann därmed fler verktyg för att förstå vad som händer i<br />
studentföreningen. Det som i denna avhandling presenteras som en (förhoppningsvis<br />
någorlunda) strukturerad och sammanhängande teoretisk ram, har<br />
alltså varit en mödosam, motsägelsefull men också spännande kunskapsprocess<br />
för min egen del. Under resans gång har dock forskningsfokus hela tiden varit<br />
riktat mot frågor som rör den sociala kontextens dominerande normativa föreställningar<br />
om hur människan bör vara.<br />
163