IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I D E N T I T E T S S K A P A N D E I S T U D E N T F Ö R E N I N G E N<br />
IX. AVSLUTANDE REFLEKTIONER<br />
Studenten som social kategori<br />
Min förhoppning är att denna avhandling har bidragit till att problematisera<br />
den idylliska bild av studenten, som tecknas i flertalet forskningsarbeten, jubileumsskrifter<br />
och memoarberättelser. I dessa framställs studenten ofta på ett<br />
oproblematiskt sätt som en generaliserad Student och inte som en man från de<br />
övre samhällsskikten. Denna förgivettagna och generaliserande bild av studenten<br />
har jag tolkat som uttryck för köns- och klasskonstruktioner. Mitt fokus har<br />
dock riktats mot den organiserade studenten, det vill säga föreningsmedlemmen.<br />
De studenter som engagerar sig i olika slag av studentföreningar utgör en<br />
ganska liten del av det totala antalet studenter. Enligt min mening gör detta det<br />
ännu mer angeläget att diskutera om och på vilket sätt den generaliserade studenten<br />
fortfarande i våra dagar upphöjs till norm. Risken finns, som nämndes<br />
ovan, att det bara är de individer som överensstämmer med denna generaliserade<br />
student som har möjlighet att skaffa sig ett reellt inflytande och en förmåga<br />
att påverka sina studier. Detta vore inte bara olyckligt utan även orättvist mot<br />
det stora flertal studenter, som inte lever upp till den normerande bilden av<br />
studenten på grund av sin klasstillhörighet, kön eller det faktum att de är vuxna<br />
individer med familj och andra förpliktelser.<br />
För de olika studentorganisationerna och studentföreningarna hoppas jag att<br />
avhandlingen kan fungera som ett fortsatt stöd i det jämställdhets- och demokratiarbete,<br />
som många av dessa redan påbörjat. Studentsånger och olika inslag<br />
i nollningarna har exempelvis granskats och ibland dömts ut då de har ansetts<br />
vara könsdiskriminerande. Nollningen har döpts om till mottagning som ett<br />
sätt att skapa nya innebörder av inträdet i studentlivet. Med detta arbete vill jag<br />
dock påminna om att sexistiska sånger fortfarande används i olika sammanhang.<br />
Könsdiskrimineringen har inte upphört utan pågår outtalat under till<br />
exempel styrelsemöten. Det är också viktigt att studentorganisationerna uppmärksammar<br />
frågor om klass. De kvinnor och arbetarklasstudenter, som tar sig<br />
rätten att tala i studentföreningen, förändrar dock inte bara sig själva, utan<br />
bidrar också till att omdefiniera den generaliserande studenten. Detta skulle i<br />
sin tur kunna bidra till att flera och olika slags studenter får möjligheten att lära<br />
sig göra sina röster hörda.<br />
162