IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I D E N T I T E T S S K A P A N D E I S T U D E N T F Ö R E N I N G E N<br />
genomsnittsbetyg än pojkar i grundskolan 188 och idag talas det allt mer om<br />
krisen med pojkars misslyckande i skolan. 189 Det verkar som att det numer är<br />
flickorna som i ännu högre grad framstår som de goda eleverna. Detta underlättar<br />
förmodligen för de kvinnliga SAM-medlemmarna att identifiera sig som<br />
den goda SAM-studenten och att konstruera sig själva som framtida makthavare.<br />
Den självdisciplin som förväntas av flickor i skolan passar också bra ihop<br />
med den meritokratiska diskursens ideal om självkontroll och karaktär.<br />
Hur väl en individ lyckas i utbildningssystemet handlar ju även om klass. I<br />
Forsbergs (2002) forskningsgenomgång finns flera exempel på studier som<br />
uppmärksammat hur särskilt flickor från medelklassfamiljer med kulturellt<br />
kapital engagerar sig mycket i skolarbetet som ett sätt att förbereda sig för en<br />
yrkeskarriär i framtiden. 190 Den svenska studien Skola-Fritid-Framtid visade<br />
också skillnader i förhållningssätt till skola och framtid mellan olika sociala<br />
miljöer. I arbetarfamiljer i ’Bruksmiljön’ förväntades barnen sköta sig i skolan<br />
men i övrigt fanns inga större krav på skolmässiga prestationer. Framtidsdrömmar<br />
hos dessa ungdomar kunde uttryckas som att bli lastbilschaufför eller<br />
kallskänka. I övre medelklassfamiljer i ’Villamiljön’, med tillgång till storstadens<br />
kultur- och utbildningsutbud, var kraven på skolprestationer höga och även<br />
fritiden fylldes med nyttiga aktiviteter. För villamiljöns ungdomar var det mer<br />
eller mindre en självklarhet att de skulle studera vidare och lyckas i sina framtida<br />
karriärer (Jönsson, Trondman, Arnman & Palme, 1993). I betygsstatistiken<br />
över de elever som gick ut grundskolan våren 2003, tycks framför allt klass,<br />
särskilt utbildningsnivå, men även den geografiska placeringen visa liknande<br />
betydelse som i Jönssons et al. (1994) studie. Elever i Danderyd hade landets<br />
högsta genomsnittliga meritvärde på 244 poäng, medan eleverna i Storfors 191<br />
_________________________________________________<br />
188 I studien Skola-Fritid-Framtid (Jönsson et al., 1993) uppmärksammades att det bara<br />
var gruppen ’övre medelklassens pojkar’ som hade högre genomsnittsbetyg än flickor. Av<br />
eleverna som gick ut grundskolan våren 2003 hade dock flickorna enligt SCB (2005b, s<br />
173) fler VG (väl godkänd) och MVG (mycket väl godkänd) än pojkarna. Det är alltså fler<br />
pojkar än flickor med betyget G (godkänd) i något ämne, eller som inte fått något betyg<br />
satt i något av ämnena. Flickorna hade också ett genomsnittligt meritvärde (summan av<br />
betygsvärdena för de 16 bästa betygen i slutbetyget) på 216 medan pojkarna hade 195.<br />
Möjligt maxvärde är 320 poäng (SCB, 2005b, s 174).<br />
189 En del vill hellre beskriva det som skolans misslyckande med pojkar. Till exempel Gens<br />
diskuterar i en intervju problemet med att pojkar som kollektiv förväntas utöva makt och<br />
kontroll i skolan samtidigt som de tillåts att ’inte sitta stilla och lära sig’. Gens framhåller<br />
att i ett förändrat samhälle är det dessa pojkar som riskerar att misslyckas senare i livet:<br />
”Framtiden tillhör kvinnorna, arbetarmännen är de stora förlorarna.” (Lindkvist, 2005, s<br />
1)<br />
190 I Rönnholms (1999) avhandling framgick att det var akademikerdöttrar som utgjorde<br />
den största delen av de första kvinnliga studenterna.<br />
191 Storfors (u.å.) beskriver sig på sin hemsida som en kommun med ca 4 500 invånare<br />
som vill lyfta fram sitt natur- och fritidsliv eftersom storstadens utbud av affärer och kultur<br />
inte finns där. Enligt kommunstatistik från SCB (2003) hade 17 procent av<br />
124